|
Metodika zajištění kvality otevřených vzdělávacích zdrojů pro vysokoškolské vzdělávání
Petiška, Eduard ; Dlouhá, Jana ; Pospíšilová, Marie ; Dlouhý, Jiří ; Korhoňová, Lucie
V rámci metodiky popisujeme jak správně využívat a vytvářet kvalitní otevřené vzdělávací zdroje (OER), přičemž se zaměřujeme na zdroje na bázi MediaWiki softwaru, jež se označují také jako wiki systémy. Zabýváme se také otázkou, jaké předpoklady pro tvorbu kvalitních online zdrojů je nutné zajistit, např. po stránce obsahu, práce redakčního týmu, technických parametrů prostředí atd. Metodika je určena jak těm, kdo vzdělávací materiály tohoto typu tvoří a chtějí se dozvědět jaké předpoklady by měly být splněny pro zajištění kvality, tak i těm, kdo tyto materiály užívají, vzhledem k tomu, že jim může pomoci při orientaci v informačním prostředí.
Plný text: PDF
|
|
Metodika vzdělávání k odpovědné spotřebě a životnímu stylu
Dlouhá, Jana ; Jančaříková, Kateřina
Metodika vychází z dosavadního teoretického poznání a zkušeností s tvorbou a realizací programu zaměřeného na utváření spotřebních zvyklostí ve vzdělávání, reflektuje současné trendy dané oblasti i diskuse probíhající v mezinárodním i českém kontextu. Představuje hlavní principy takového vzdělávání i postupy při jejich uplatnění v praxi vzdělávání mateřských škol, základních škol 1. a 2. stupně a středních škol. Integruje přitom hledisko odborné (nové vědecké pojmy a koncepty odpovědné spotřeby) i pedagogické (zásady vzdělávání k udržitelnosti s důrazem na transformativní učení); využívá přístupy zaměřené na osobnostní rozvoj ve všech doménách učení: kognitivní, sociálně-emocionální a behaviorální) a diskutuje uplatnění v konkrétních vzdělávacích programech. V této praktické rovině ukazuje, jak téma odpovědné spotřeby začlenit do vzdělávacích programů na různých úrovních (od MŠ po SŠ).
Plný text: PDF
|
|
Environmentální výchova a klimatická krize z pohledu studentů víceletých gymnázií
Taušl, Pavel ; Turčová, Ivana (vedoucí práce) ; Dlouhá, Jana (oponent)
Název: Environmentální výchova a klimatická krize z pohledu studentů gymnázií. Cíle: Hlavním cílem bylo zjistit pohled studentů českých gymnázií na klimatickou krizi a environmentální výchovu. Dílčím cílem bylo dotázat studenty na jejich vztah k přírodě. Metody: Na základě studia literatury byl sestaven nestandardizovaný polostrukturovaný anonymní dotazník. Ten obsahoval 9 otázek týkajících se klimatické krize a 10 otázek týkajících se environmentální výchovy. Dotazník byl nejprve pilotně vyzkoušen u 10 respondentů a následně byly odstraněny veškeré nejasnosti. Poté byl dotazník elektronicky rozeslán gymnáziím z 6 krajů v ČR. Dotazníkového šetření se zúčastnilo 460 studentů/ek a absolventů/ek českých gymnázií ve věku 18-25 let. Gymnázia byla vybraná záměrně na základě zájmu jejich vedení se na výzkumu podílet. Výsledky: Z odpovědí na otázky týkající se pohledu respondentů na klimatickou krizi vyplynulo, že 98 % z 460 respondentů slyšelo o klimatické krizi, 57 % respondentů souhlasí s tím, že klimatickou krizi způsobuje člověk, 61 % respondentů se zajímá o dopady a příčiny klimatické krize a 60 % respondentů věří tomu, že ji lidstvo zpomalí, případně zastaví. Z odpovědí na otázky týkající se pohledu respondentů na environmentální výchovu vyplynulo, že 49 % z 460 respondentů se na škole učilo o...
|
|
Porovnání Vícejazyčného testu pojmenování a české verze Bostonského testu pojmenování u pacientů s Alzheimerovou nemocí.
Jakeš, David ; Nikolai, Tomáš (vedoucí práce) ; Dlouhá, Jana (oponent)
Tato práce se zabývá poruchami řeči u Alzheimerovi nemoci (AD) a jejich diagnostikou. Obsahem teoretické části je představení konceptu poruchy fatických funkcí, konkrétně oblasti anomie. Dále jsou popsány konfrontační testy pojmenování, detailněji Vícejazyčný test pojmenování (MINT) a Bostonský test pojmenování (BNT), a jejich klinické využití pro detekci kognitivního deficitu ve stáří s důrazem na problematiku AD. Poslední kapitolu tvoří neuropsychologická baterie Uniform data set (UDS), jejíž jsou zmíněné testy součástí, a její historická proměna až dodnes. Cílem výzkumné části práce bylo validovat zmíněný MINT v porovnání se "zlatým standardem", za který je považovaný BNT. K tomu jsme využili data od 41 participantů získaná v rámci projektu CBAS. Pomocí jednocestné ANOVA, lineární regrese a korelace jsme sledovali vztah mezi těmito dvěma testy. Na základě výsledků jsme došli k tomu, že je vhodné používat MINT místo stávajícího BNT. Zjistili jsme také silné pozitivní korelační vztahy s ostatními testy měřící mimo jiné sémantickou paměť. Naše poznatky pomůžou právě probíhající aktualizaci UDS na třetí verzi. Klíčová slova: Alzheimerova choroba; MINT; BNT; UDS; Uniform data set
|
|
Metodika zvyšování kapacit místních aktérů k udržitelnému rozvoji regionu
Dlouhá, Jana ; Pospíšilová, Marie ; Petiška, Eduard ; Dlouhý, Jiří ; Macháčková Henderson, Laura
Z analýzy potřeb venkova a malých obcí z hlediska udržitelnosti vyplývá, že předpoklady k nastartování změn leží mj. v oblasti sociální: patří mezi ně sociální kapitál (důvěra, rozvinuté vztahy mezi aktéry, společné aktivity) a vzdělání odpovídající podmínkám regionu (formující místní identitu). Metodika navrhuje, jak vztahy a spolupráci v daném místě utvářet a následně využívat ke zvyšování kvality života a jejích složek - sociálních, environmentálních i ekonomických. Ukazuje postupy pro utváření místní kultury a formování životního stylu, představuje zkušenosti Hnutí pro změnu, rekapituluje principy sociálního podnikání, odkazuje na existující formy spolupráce v komunitních projektech. Ukazuje, že pro sdílené pochopení principů udržitelnosti v regionech chybí příležitosti ke vzdělávání, především vycházejícímu z místně zakotveného učení, které by zajistilo všeobecnou informovanost o místních zdrojích a příležitostech UR.
Plný text: PDF
|
|
Metodika tvorby a využití případových studií ve výuce a formou Open Educational Resources (OER)
Dlouhá, Jana ; Dlouhý, Jiří ; Kapitulčinová, Dana
Metodika tvorby regionálních případových studií (PS) udržitelného rozvoje pro vysokoškolské vzdělávání má za cíl podpořit využití konkrétních příkladů z praxe ve výuce a současné vést k rozvíjení výzkumných nástrojů relevantních pro místní environmentální problematiku a otázky udržitelného rozvoje území, přičemž se tak zdůrazní význam regionálního kontextu a specifik. Publikace výsledků formou otevřených vzdělávacích zdrojů (tzv. Open Educational Resources, OER) umožní zprostředkovat tyto materiály pro regionálně orientované školství i na nižších stupních vzdělávacího systému, pro prezentaci regionálních zvláštností, a může sloužit též pro podporu dialogu o rozvoji území mezi různými společenskými aktéry. V metodice je uveden postup při tvorbě výukových případových studií a představen způsob jejich využití v procesu výuky na vysoké škole. Protože navržený postup vychází z kvalitativních vědeckých přístupů založených na zkušenosti, jsou zde také zmíněny postupy vedoucí k vytvoření znalostní báze ve formě otevřených vzdělávacích zdrojů (OER), které otevírají možnost kumulace zkušeností. Metodika zohledňuje požadavek návaznosti studia a uvádí stručný přehled uplatnění těchto přístupů i na nižších stupních vzdělávacího systému; ukazuje též možnosti využití takto získaných poznatků v praxi. Přehledně shrnuje předpoklady a východiska výuky problematiky udržitelného rozvoje z regionálního úhlu pohledu. Používané metody tvorby a využití případových studií jsou založeny na vlastní praxi v tomto typu výuky i její teoretické reflexi. Metodika nabízí možnost propojení vysokoškolské výuky a výzkumu s praxí, což by mělo vést ke zvýšení schopnosti řešit místní problémy udržitelného rozvoje ve spolupráci s univerzitami.
Plný text: PDF
|
|
Identification of "red flag" items in the S-PMV screening questionnaire
Straková, Lucia ; Urban, Kamila (vedoucí práce) ; Dlouhá, Jana (oponent)
Rozpoznanie a zachytenie vývinového oneskorenia, či vývinovej poruchy v ranom vývine dieťaťa môže byť obtiažne, a práve preto sú využívané rôzne skríningy. Skríning psychomotorického vývinu (S-PMV) pozostáva z desiatich dotazníkov a je určený pre deti medzi narodením až tromi rokmi života. Od roku 2019 je odporúčaným ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky ako pomôcka pre pediatrov, ktorým umožňuje sledovanie vývinu dieťaťa a zachyteniu prípadných oneskorení v jeho priebehu. Cieľom predkladanej diplomovej práce je identifikovať "red flag" položky v oblasti motoriky, komunikácie, kognície, adaptívneho a sociálneho správania v S-PMV v každom hodnotenom veku dieťaťa, ktoré väčšina detí (>95 %) daného veku plní a rozlíšiť vďaka nej abnormalitu vo vývine. Výskumnú vzorku tvorilo 60 298 vyplnených dotazníkov od detí vo veku medzi narodením až tromi rokmi. Dokopy bolo identifikovaných 48 "red flag" položiek vo všetkých dotazníkoch s výnimkou dotazníku S-PMV 9 pre deti medzi 11. - 12. mesiacom života, čo by mohlo byť spôsobené tým, že deti v tomto veku majú rozvinuté schopnosti na rôznych úrovniach v sledovaných oblastiach, a preto môžu byť položky v dotazníku zvolené nevhodne.
|
|
Metodika tvorby textů v otevřeném internetovém prostoru pro vysokoškolské vzdělávání formou e-learningu
Dlouhá, Jana ; Braniš, Martin ; Dlouhý, Jiří ; Jančaříková, Kateřina ; Jančařík, Antonín
Metodika tvorby textů v otevřeném internetovém prostoru poskytuje základní teoretický i praktický rámec pro využití otevřeného internetového prostoru jako nástroje pro výuku studentů na vysokých školách, která je vedena formou e-learningu nebo blended learningu, je realizována v různých oborech a s rozmanitými výukovými cíli, které jsou ovšem v souladu s principy aktivního a problémově orientovaného učení. Tento typ výuky podporuje rozvoj klíčových kompetencí, které jsou nezbytné jak pro naplnění tradičních cílů vysokoškolské výuky (tvorba díla), tak také z hlediska aplikačního. Kompetence potřebné a pěstované ve vzdělávání pro udržitelný rozvoj (VUR) mají do značné míry povahu akčních kompetencí, významně jsou zaměřeny na schopnosti řešení problémů. V problémově orientovaných výukových situacích, jež jsou žádoucí z hladiska VUR, se pak uplatní takové prostředí, jako je Wiki, nazývané též "sociálním webem". Tato konkrétní metodika staví na konceptu rozvíjení "akademické gramotnosti", kde student rozvíjí své dovednosti současně s procesem psaní a prostřednictvím tohoto procesu se také učí. Metoda výuky/učení je úzce spojena s rolí prostředí, ve kterém se student učí - sociálního prostředí akademické komunity. Metodicky popsaná výuka vedená v prostoru otevřeném pro tvůrčí práci studentů v rámci e-learningových kurzů se řídí zásadami sociálního učení a využívá vlastností wiki prostředí. Tyto technické vlastnosti jsou spojeny s konkrétními požadavky na vedení interdisciplinárního dialogu ve VURj. Software Mediawiki použitý v průběhu celého procesu psaní i pro diskuse a vzájemné hodnocení studentských prací byl zvolen ke stimulaci metakognitivních dovedností, organizaci procesu psaní; současně toto prostředí nabízí model akademického prostředí včetně procesu peer review.
Plný text: PDF
|
|
Metodika využití wiki software ve výuce
Dlouhý, Jiří ; Dlouhá, Jana
Metodika využití wiki software ve výuce je určena všem pedagogům, kteří chtějí ve své práci používat prostředí wiki. Seznamuje s charakteristikami wiki prostředí, zabývá se různými možnostmi aktivního využití, přináší návody na využití existujících wiki prostředí i na výběr a instalaci prostředí vlastního včetně některých jeho vylepšení. Zvláštní kapitolu tvoří též rozbor možností využití, jak pasívního, tak i aktivního, elektronické encyklopedie Wikipedie ve výuce. Do metodiky byla zahrnuta i problematika autorského práva s ohledem na soustavné výrazné podceňování (především v elektronickém prostředí) této problematiky ze strany většiny pedagogů. V metodice je zároveň obšírně vysvětleno využívání svobodných autorských licencí, především licencí Creative Commons. Primární podobou této metodiky je její elektronická forma v Enviwiki www.enviwiki.cz. Metodika je tím volně přístupná všem zájemcům o její využití, jak také odpovídá filosofii výuky v otevřeném informačním prostoru. Je dostupná právě ve wiki, kde jsou také umístěny příklady práce se studenty. Existuje i její tištěná forma, která však neposkytuje všechny funkce a zdroje informací, neboť neumožňuje především přístup k externím zdrojům dostupným v online prostředí, které doplňují informace zpracované autory těchto textů.
Plný text: PDF
|
|
Metodika týmové spolupráce a tvorby týmů pro vysokoškolské vzdělávání
Dlouhá, Jana ; Činčera, Jan ; Jančaříková, Kateřina ; Dlouhý, Jiří
Cílem metodiky je poskytnout základní teoretický a především praktický rámec pro vysokoškolské učitele, kteří se snaží o zvýšení podílu samostatné práce studentů v procesu učení a využívají aktivní metody výuky a metodické postupy pro kolaborativní práci studentů. Využití těchto metod výuky/učení podporuje rozvoj důležitých dovedností, jako je např. schopnost řešení problémů v teorii i praxi, rozvíjí kritické myšlení a interpersonální komunikaci; může také zvýšit aktivní zapojení studentů i jejich vzájemnou interakci, což jsou všechno dovednosti velmi důležité pro příští úspěšné uplatnění v mezioborové oblasti životního prostředí a udržitelného rozvoje. Ve vysokoškolském studiu v České republice jsou tyto metody využívány prozatím spíše intuitivně - předložená metodika tak má poskytnout přehled základních pedagogických poznatků a zkušeností, které mohou pomoci jejímu zařazení do výuky ve všech oborech studia. Metodika se zabývá teorií spolupráce ve skupinách: procesy, vztahy, skupinovou dynamikou, možnými bariérami a riziky, které se s tímto způsobem výuky pojí. Jsou popsány možnosti výběru členů týmu, sociální předpoklady skupinové práce, způsoby budování důvěry a metody facilitace skupinových procesů. Stručně jsou rozebrány zásady pro plánování projektu týmové spolupráce, možnosti hodnocení jeho výsledků; jsou ukázána specifika e-learningového prostředí. Ve výuce formou e-learningu přibližuje využití metody týmové spolupráce on-line prostředí potřebám praxe. V týmové práci, kde je úkolem pedagoga podporovat nejen procesy individuálního učení, ale lze též vytvořit podmínky pro tzv. učení sociální, se utváří sociální prostředí, jež pak vstupuje do procesu učení jako jeden z jeho podstatných faktorů. Vzniká typ kooperativního a kolaborativního učení, který má transformativní povahu a je využíván všude tam, kde je cílem navodit změnu nejen v oblasti kognitivní, ale působit i na sociální dovednosti studentů a jejich prostřednictvím podpořit změny ve společnosti.
Plný text: PDF
|