|
Cultural Policy in Qatar and the Question of Identity
Nízka, Zuzana ; Ondráš, František (vedoucí práce) ; Ťupek, Pavel (oponent)
Diplomová práca sa zaoberá kultúrnou politikou Kataru a otázkou národnej identity. Hlavným cieľom bola analýza katarskej zahraničnej kultúrnej politiky a identifikácia jej základných pilierov, ktoré majú svetovej verejnosti pomôcť vytvoriť si predstavu o Katare, jeho kultúre a hodnotách. Teoretické východisko pre analýzu zahraničnej katarskej kultúrnej politiky predstavovali teórie verejnej diplomacie, kultúrnej diplomacie a nation brandingu, ktoré definujú praktické prínosy zahraničnej kultúrnej prezentácie pre štát. Teórie verejnej a kultúrnej diplomacie a nation brandingu takisto vymedzujú zásady úspešnej zahraničnej prezentácie, zdôrazňujú rovnocennú rolu vládnych a nevládnych aktérov v tomto procese a popisujú nástroje, ktoré najefektívnejšie pôsobia na cudzie publikum. Na všeobecnú časť diplomovej práce naväzuje vlastná analýza katarskej verejnej a kultúrnej diplomacie, ktorá začína opisom pilotných projektov kultúrnej diplomacie ako sú televízna stanica al-Džazíra alebo otvorenie veľkého vzdelávacieho areálu Eduation City. Následne si text všíma novej etapy katarskej kultúrnej politiky, ktorá je už podrobne koncepčne definovaná v národných rozvojových projektoch. Nakoľko sa práca zaoberá zahraničnou kultúrnou politikou Kataru, nemôže opomenúť reakcie svetových médií, medzinárodných...
|
|
Výstava versus výstavnictví. Československé pavilony na Expo 1967 v Montrealu a Expo 1970 v Ósace
Nekvindová, Terezie ; Klimešová, Marie (vedoucí práce) ; Šetlík, Jiří (oponent) ; Švácha, Rostislav (oponent)
Práce se zaměřuje na pavilony ČSSR na světových výstavách Expo 67 a Expo 70. Obě sledované události se odehrály v době kolem roku 1968, kdy se v Československu na krátkou chvíli částečně překrývalo progresivní výtvarné umění s kulturní politikou státu. V pavilonech (obzvlášť v případě Expo 70) se také odrazily společensko-politické souvislosti roku 1968. Řada umělců, kteří se na těchto státem organizovaných výstavách podíleli, se také zároveň v zahraničí účastnila reprezentativních uměleckých přehlídek (bienále v Benátkách, São Paulo, Paříži, documenta v Kasselu ad.), proto se jí věnuje jedna z kapitol práce. Na konci 60. let na jedné straně existuje tzv. výstavnictví, státem podporovaný obor sloužící masové komunikaci s občany i pro (re)prezentaci země v zahraničí, jehož hlavní cíl je propagace a šíření vládnoucí ideologie. Na druhé straně se v československém výtvarném umění začíná vědomě pracovat s médiem výstavy jako s komplexně komponovaným celkem, ať prostřednictvím inovativních instalací nebo vystavováním environmentů. Zatímco výstavnictví zažívající v 60. letech svůj vrchol, se koncem desetiletí začalo rozmělňovat ve zbytnělé manýře, experimenty s formátem výtvarné výstavy teprve začínaly. Studie se zabývá především otázkou, jak k médiu výstavy přistupovaly v 60. letech obě zmíněné oblasti: umělecká...
|
|
Umělecké prostory v geografických kontextech na příkladu Karlových Varů
Adamec, Vítězslav ; Matoušek, Roman (vedoucí práce) ; Svobodová, Hana (oponent)
Tato bakalářská práce je věnována uměleckým prostorům v Karlových Varech a geografickým kontextům, jež s nimi souvisí. Pomocí rozhovorů s představiteli těchto prostor byl získán obraz karlovarské kultury z pohledu jejích aktérů. Geografický kontext byl chápán skrze různé měřítkové úrovně od bezprostředního okolí daných prostor až ke vlivu mezinárodních událostí. Další výzkumné otázky se věnovaly vlivu politické a ekonomické moci na kulturní život města a nakonec byla věnována pozornost sítím vzájemných vztahů mezi aktéry kultury v Karlových Varech. Práce poukázala na rozporuplnost současné kulturní situace města, která je výrazem nerovnováhy mezi svobodnou aktivitou uměleckých prostor a tlakem na ekonomický profit. Klíčová slova: kulturní geografie, geografie města, umělecké prostory, umění, kulturní politika, geografický kontext
|
|
Mediální obraz českého výtvarného umění v letech 1948-1953 v dobových kulturních periodikách
Dušková, Kateřina ; Köpplová, Barbara (vedoucí práce) ; Knapík, Jiří (oponent)
Diplomová práce postihuje mediální obraz českého výtvarného umění v letech 1948 až 1953 v dobových kulturních periodikách Kulturní politika, Tvorba, Var a Lidové noviny. Věnuje se přitom dvěma základním okruhům, které se ve zkoumaných periodikách nejčastěji objevovaly. Jedná se o definování nového umění a socialistického realismu a tvarování umělců a společnosti. Sociální realismus je přitom charakterizován nejen prostřednictvím popisu, ale také inspiračními zdroji jako čs. výtvarné umění 19. století a vymezením se vůči konkurenčním protikladným nebo podobným uměleckým směrům a tendencím jako formalismus, naturalismus, akademismus nebo kýč. Tvarování umělců a společnosti je chápáno v rovině výchovy, vzdělávání a osvětové činnosti. V souvislosti s okruhy a dobovým chápáním výtvarného umění jako nástroje pro tvarování společnosti je po stručném historickém úvodu rozvedena problematika kulturní politiky KSČ, organizační struktury umělecké produkce, distribuce umění, tvarování výtvarných umělců, pronikání umění do veřejných i soukromých prostor, konstrukce socialistického realismu a přístupu výtvarných umělců k novým podmínkám umělecké tvorby. Kromě podobných jsou ovšem uvedeny i odlišné rysy periodik, které činí každém periodikum jedinečným. Východiskem diplomové práce je historická a kvalitativní analýza.
|
|
Porovnání systémů organizace státní památkové péče v ČR, Polsku a na Slovensku
Morawiec, Miroslav ; Háva, Petr (vedoucí práce) ; Novotný, Vilém (oponent)
Česká republika je zemí s velkým množstvím kulturních památek. K jejich ochraně je zřízen systém státní památkové péče, jehož součástí jsou Ministerstvo kultury ČR, odbory památkové péče krajských úřadů a obcí z rozšířenou působností a Národní památkový ústav. Problémem však je, že přes existenci rozsáhlého systému státní památkové péče dochází k selhávaní ochrany a k postupné devastaci a zániku řady kulturních památek. K obdobným selháním dochází i v Polsku a na Slovensku. Cílem této diplomové práce je zjistit, zda současný systém památkové péče v České republice a srovnatelné systémy v sousedních zemích - v Polsku a na Slovensku, zajišťují dostatečnou ochranu kulturního dědictví, případně zda existují alternativní uspořádání této oblasti veřejné správy. Dle dostupných informací pak posoudit, který z těchto systémů státní památkové péče se jeví pro daný účel jako nejvhodnější a nejúčinnější a zároveň identifikovat potenciální rizika, která jednotlivé systémy přinášejí. V diplomové práci používám následujících výzkumných metod: Srovnání - na základě zákonných úprav srovnávám systémy organizace státní památkové péče v České republice, Polsku a na Slovensku. Případové studie - na několika příkladech selhání ochrany památek demonstruji typické případy takovýchto selhání a snažím se zjistit, proč k nim...
|
|
Politicko-výchovná role veřejných knihoven na Ostravsku v 50. a 60. letech
Nováková, Zuzana ; Večeřová, Petra (vedoucí práce) ; Římanová, Radka (oponent)
Politicko-výchovná role veřejných knihoven na Ostravsku v 50. a 60. letech Práce se zabývá kulturní politikou komunistického režimu v 50. a 60. letech 20. století ve vztahu k veřejným knihovnám. Na základě archivních materiálů je hlavní pozornost věnována situaci na Ostravsku. Kulturní politika se ubírala dvěma směry - jednak cestou represí, kdy prostřednictvím cenzury tiskovin, očisty knihovních fondů a perzekuce oponentů byl občanům zamezen přístup k myšlenkám a dílům, které režim považoval za nežádoucí, škodlivé. Na uprázdněné místo po těchto autorech a knihách pak byly dosazovány prorežimní publikace, psané v duchu socialistického realismu. Veřejné knihovny využívaly celou řadu forem, jak k této nové literatuře přivést čtenáře a jak z nich vychovat loajální a uvědomělé budovatele socialismu - besedy a čtenářské konference, literární soutěže a ankety, Fučíkův odznak, Měsíc knihy a další. Pozornost je také věnována akcím, kterými knihovny podporovaly politiku strany a vlády, jako byly např. oslavy stranických výročí, nábory do hornictví, ateistická výchova čtenářů apod.
|
|
Jan Roháč z Dubé ve třetí republice
Doležal, Kryštof ; Klimeš, Ivan (vedoucí práce) ; Czesany Dvořáková, Tereza (oponent)
! Jan Roháč z Dubé z roku 1947 je prvním československým celovečerním hraným barevným sním- kem, který vypraví o poslední fázi husitského hnutí. Film měl za třetí republiky potvrdit správnost zestátněné kinematografie a stát se jejím reprezentačním dílem. Film zapadal do nacionalistického folklóru české kultury a husitské tradice a využil Jiráskovo obecně známé drama, které již prokáza- lo pozoruhodnou schopnost aktualizace a silně rezonovalo při svých dramatizacích v letech 1918 a především v únoru 1939. Umožňoval argumentovat aktualizovaným tématem německé hrozby, pro- ti liberálním stranám a také vyzdvihovat další vybrané prvky českého nacionalismu. Kinematogra- fie a tisk byly v této době nejdůležitějšími masovými médii a byly regulovány či přímo řízeny vlá- dou Národní fronty. Film a tisk používaly jednotlivé vládní strany jako nástroj k dosažení svých politických cílů a k ideologickému působení. Cílem práce je objasnit nacionální tendence v Česko- slovenské kinematografii a odpovědět na otázku, jakým způsobem dobový tisk tento film reflekto- val, respektive jak ve vybraných textech rezonoval problém nacionalismu. Mediální analýza umož- ňuje pochopit, jak byly jednotlivé pojmy formulovány, nakolik byly využívány pouze instinktivně, jak skrze ně KSČ prosazovala svou kulturní politiku a jak na...
|
|
Strategické víceúrovňové vládnutí v kulturní politice
Dušková, Zdenka ; Háva, Petr (vedoucí práce) ; Novotný, Vilém (oponent)
Diplomová práce "Strategické víceúrovňové vládnutí v kulturní politice" se věnuje tématu kulturní politiky, které je často opomíjeno. Tuto oblast dále nahlíží optikou strategického vládnutí a analyzuje jeho stav podle úrovní vládnutí - nadnárodní, národní a podnárodní. Aby mohl být prozkoumán současný stav problematiky, musela být zasazena do věcného a historického kontextu formujícího rámec, ve kterém se kulturní politika odehrává. Analýzy této práce se proto zabývaly činností politických institucí podle hodnotícího rámce a zhodnocení dvou konkrétních případů strategických veřejněpolitických dokumentů národní a podnárodní úrovně včetně jejich aplikace. Z hlediska působení klíčových institucí byla na jednotlivých úrovních vládnutí, především u organizací specializovaných na oblast kultury, zjištěna určitá snaha o koncepční řešení dílčích i souhrnných otázek daného odvětví. Konkrétní realizace a odpovědnost je však často přesouvána na úrovně nižší. Hlavně věcná a časová návaznost strategických dokumentů se pak ukázala jako problematická na více úrovních vládnutí, stejně tak finanční prostředky potřebné pro jejich realizaci. V závěru práce byla proto uvedena konkrétní doporučení, která by měla vést ke zlepšení pozice a aplikace strategického vládnutí v kulturní politice.
|
|
Stranický tisk a kulturní politika: pardubický okres za normalizace
Trestrová, Veronika ; Končelík, Jakub (vedoucí práce) ; Suk, Pavel (oponent)
Tato rigorózní práce podává ucelený obraz o tiskových orgánech Komunistické strany Československa v pardubickém okrese v období tzv. normalizace. V první kapitole jsou popsány historické souvislosti této doby, především změny v politice po nástupu Gustáva Husáka do čela KSČ v dubnu 1969. S touto změnou souvisí i další téma: rozsáhlé čistky v KSČ, které proběhly v roce 1970. Druhá kapitola je zaměřena na změny v médiích na počátku normalizace, zejména na zrušení některých periodik a obnovení cenzury, a na změny v kulturní oblasti, zejména zesílení orientace na Sovětský svaz, vznik nových uměleckých svazů a různých právních nařízení s cílem zesílit ideologický dohled nad touto sférou. Třetí a čtvrtá kapitola jsou již věnovány východočeskému tisku: deníku Pochodeň, vydávanému v Hradci Králové, a pardubickým okresním novinám Zář. Je zde stručně popsána historie těchto novin, jejich působení během Pražského jara a jejich následný vývoj za normalizace. Pozornost je pak upřena především na jejich kulturní rubriky, a to na jejich rozsah, obsah a autory článků. Analýza článků z kulturních rubrik nabízí pohled na kulturní politiku v tisku této dvacetileté vývojové etapy komunismu v Československu. Čtvrtá kapitola je zaměřena především na obraz kultury pardubického okresu v tisku a na vývoj kulturní politiky ve...
|
|
Uses of Gaelic Folk Traditions in Selected Plays by W.B.Yeats, Augusta Gregory and J.M. Synge
Laurincová, Alžběta ; Wallace, Clare (vedoucí práce) ; Pilný, Ondřej (oponent)
1 Resumé Co se týče tématu irského národního dědictví, největší význam mají v tomto ohledu především nejrůznější aspekty tradičního irského vyprávění - tedy mytologického příběhu nebo lidové povídky - jako například staré národní tradice a další motivy, které je možno identifikovat jako charakteristické znaky irského literárního kánonu. Je důležité se na toto téma zaměřit a za pomoci děl nejranějších novátorů zmíněných žánrů ho dopodrobna rozebrat. S ohledem na téma se dá říci, že nejpodstatnější roli zaujímají především první představitelé žánru mytologického či lidového příběhu, kteří se aktivně účastnili procesu, zvaného "Keltská" nebo "Gaelská renesance," tedy William Butler Yeats, John Millington Synge a Lady Augusta Gregory. V této práci jsou jejich díla důkladně analyzována a poukazuje se v ní především na tradiční motivy a ostatní způsoby literárního zobrazení, které reprezentují národní dědictví Irů. Analýza se týká následujících děl: Deirdre od W. B. Yeatse, Deirdre bolestná od J. M. Syngea a kapitola z knihy Cuchulain z Muirthemne jménem "Osud synů Usnachových" od Lady Gregory. Před samotnou analýzou konkrétních děl jsou také vysvětlovány některé klíčové pojmy. Čtenář by měl být schopen rozpoznat kontext a seznámit se s nejvýznamnějšími událostmi, které se staly či děly v období konce...
|