|
Post-girlboss memes as a form of subversive communication within the Slovak political context
Králiková, Zuzana ; Miessler, Jan (vedoucí práce) ; Jirák, Jan (oponent)
S přihlédnutím k levicově orientovaným teoretickým pracím Gramsciho, Mouffe a Bakhtina, tato práce využívá visual grounded theory metodologii ke studiu obsahu a kontextu slovenských instagramových memů, konkrétně postgirlbossových memů. Tyto memy se vyznačují svou afinitou k levicové politice a jejich spojením se čtvrtou vlnou feministického intersekcionálního boje. S využitím populární kultury a online jazyka vytvářejí post-girlboss memy podvratnou moc, která narušuje liberálně demokratickou hegemonii Slovenska.
|
|
Gendered Discourse: Latina Immigrant Identity Representation in American News Reports
Hansen, Emmalynn ; Kotvalová, Anna (vedoucí práce) ; Plechanovová, Běla (oponent)
Název práce Genderovaný diskurz: Reprezentace latinské imigrantské identity v americkém zpravodajství Klíčová slova Neoliberalismus, feminismus, Spojené státy, Latinská Amerika, imigrace, diskurz, hegemonie Autor: Emmalynn Hansen Abstrakt Zvýšená všudypřítomnost kapitalismu v globalizovaném světě zahrnuje rostoucí nadnárodní vztahy, zvýšené globální nerovnosti a polarizovanou politiku, což jsou faktory, které ovlivňují migrační toky a vedou k rozdílným podmínkám pro přistěhovalce. Práce se pokouší porozumět reprezentaci identity imigrantek z Latinské Ameriky do Spojených států a zjistit, jak může diskurz podporovat podřízenost na základě migračního statusu, rasy a pohlaví, a nakonec sledovat, jak ji posiluje stále mocnější a všudypřítomnější systém neoliberálního kapitalismu a globalizace. Prostřednictvím kritické diskurzní analýzy identity žen z Latinské Ameriky, které imigrují do Spojených států, práce zkoumá, jak rostoucí fenomén globalizace a neoliberálního kapitalistického řádu ovlivňuje identitu latinskoamerických imigrantek, a to na základě zpravodajských článků z populárního amerického zpravodajského deníku The New York Times. Práce vychází z kritických teorií hegemonie, moci a ženství a odklání se od klasického neoliberálního přístupu, který považuje globální hegemonii za přirozenou díky nestranným...
|
|
A Hegemonic City: Discursive approach to ideology and dominance in development and planning of post-socialist Prague
Orcígr, Václav ; Balon, Jan (vedoucí práce) ; Vacková, Barbora (oponent) ; Naxera, Vladimír (oponent)
Pozdně kapitalistická společnost je dominována specifickými atributy neoliberální ideologie, které se různými způsoby propisují do politik vládnutí v kontextu geografické lokalizace, politického a společenského uspořádání, ekonomické situace, a dalších parametrů. Specifickou roli v rámci reprodukčních a legitimizačních procesů ideologie hraje diskurs. Práce rozpracovává teoretický přístup k ideologické dominanci v tématu územního rozvoje měst, konkrétně post-socialistické Prahy. Ta se jako urbanizovaný prostor, který prošel zásadními proměnami porevoluční transformace, stává specifickou arénou, ve které diskursivní projevy různých aktérů přispívají k tvorbě teorií identifikovaných (i dosud nerozpoznaných) vzorců dominantní ideologie. Ty následně vytvářejí diskursivní pole, v němž dochází k tvorbě reprodukčních a legitimizačních schémat, jež přispívají k tomu, že téma rozvoje města slouží jako jeden z významných prostředků, který posiluje globální hegemonní pozici neoliberálního kapitalismu. Práce staví na teoretickém přístupu Pierra Bourdieu, s jehož pomocí identifikuje aktérské pole, v jehož rámci k procesům reprodukce a legitimizace dochází, a dále pracuje s Bourdieuovou teorií ideologické dominance, kterou rozpracoval s Lucem Boltanskim. V další teoretické kontextualizaci studií post-socialismu...
|
|
Getting Back to 'Europe': An Analysis of a Possible Self-Perceived Inadequacy of Czechs Towards the West
Ertin, Sinan ; Německý, Marek (vedoucí práce) ; Gulenko, Petr (oponent)
Abstraktní Tato práce zkoumá souběžnou roli západní hegemonie spolu s trvalými dopady komunismu ve výzvách, kterým čelí postsocialistické země, se specifickým zaměřením na Českou republiku. Zatímco komunismus je běžně považován za primární příčinu, my tvrdíme, že kulturní myšlenky spojené se západní hegemonií předcházely komunismu a hluboce ovlivnily evropskou identitu. Práce je rozdělena do sekcí, které zkoumají koncept pokroku v dějinách a jeho význam pro západoevropskou identitu, následuje zkoumání hegemonie na příkladech z postsocialistických národů, včetně České republiky. V závěru práce se zabývá případnou kritikou a poskytuje cvičení, které aplikuje koncepty hegemonie a pokrok v současné české společnosti. Tato analýza si klade za cíl prezentovat alternativní perspektivu, která uznává současné účinky komunismu a západní hegemonie při utváření výzev, kterým postsocialistické země čelí během jejich transformace.
|
|
Genderová analýza vývoje postav "M" a Moneypenny z filmové série o Jamesi Bondovi
Vyoral, Jaroslav ; Jiroutová Kynčlová, Tereza (vedoucí práce) ; Kolářová, Kateřina (oponent)
Ve své práci se zabývám genderovou analýzou vývoje postav "M" a Moneypenny z filmové série o Jamesi Bondovi, agentu Jejího Veličenstva. Filmová série představuje Jamese Bonda jako výkonnou sílu udržující status quo imperiální mocnosti - zde Velké Británie. Jeho postava se z genderového hlediska v průběhu série veskrze nemění, kromě posledních dílů, kdy se interpretace Jamese Bonda ujal Daniel Craig. V jeho podání je postava hlavního hrdiny polidštěna, doznává změny ve vnímání mužnosti a chování k ženám. Postavy "M" a Moneypenny doznávají v rámci filmové řady mnoho genderových změn, které se projevují v závislosti na geopolitických a společenských změnách. Tyto související aspekty prověřím feministickou analýzou, ve které se budu věnovat pojetí moci, aspektům mocenské struktury patriarchátu v souvislosti s imperialistickými idejemi a jejich proměnách při konfrontaci s feminismem.
|
|
Vztah Jaira Bolsonara a tradičních médií
Jinochová, Tereza ; Miessler, Jan (vedoucí práce) ; Groman, Martin (oponent)
Diplomová práce Vztah Jaira Bolsonara a tradičních médií se zabývá zkoumáním a popisem vývoje mediálního systému v Brazílii. Tradiční masová média v Brazílii byla během historie považována za hegemonistická, tento náhled se ale s nástupem prezidenta Bolsonara k moci proměňuje. Práce se zabývá vlastnickou strukturou tradičních médií, vlivem evangelikálních církví na politickou i mediální scénu v Brazílii a věnuje se i krátkém úvodu do historického kontextu fungování tradičních médií v zemi. Zaměřuje se především na dva největší celostátní deníky, O Globo a Folha de São Paulo, které mají v zemi nejvyšší dosah. Oba tyto deníky patří tradičním mediálním společnostem, které na brazilském mediálním trhu figurují již od počátku 20. století. Pomocí diskurzivní analýzy článků deníků O Globo a Folha de São Paulo a twitterových příspěvků Jaira Bolsonara se práce snaží popsat vývoj vztahu médií a prezidenta od jeho kandidatury po současnost.
|
|
Challenging Hegemony: Coercion, Repression and Protest in Liberal Democracies.
Čapinská, Barbora ; Kýrová, Lucie (vedoucí práce) ; Gagnon, Jean-Paul (oponent) ; Wahlström, Mattias (oponent)
Barbora Čapinská Abstrakt k disertační práci Challenging hegemony: coercion, repression, and protest in liberal democracies Rok obhajoby 2022 Abstrakt: Tato disertační práce identifikuje a klasifikuje typy donucovacích a represivních metod, které liberální demokratické státy používají k prevenci, odporu, nebo potlačení protestu prostřednictvím analýzy sekundární literatury z několika různých vědních oborů. I přes značnou roztříštěnost tohoto výzkumu projekt systematizuje a upřesňuje terminologii používanou k popisu donucování/nátlaku a represí a kombinuje dosavadní poznatky ze všech relevantních výzkumných směrů. Projekt zdůrazňuje skutečnost, že represe jsou uplatňovány v reakci na hrozbu, kterou představují vyzyvatelé, ale že míra této hrozby, respektive legitimita protestu, je ovlivněna či dokonce konstruována masmediálním pokrytím protestu a sociálních hnutí. Přijetím diskurzně-teoretického prizmatu a konceptu hegemonie, vztahové definice státu a trojrozměrného pohledu na moc autorka navrhuje nahlížet na protest a represi jako na hegemonický boj, v němž je protest kontrahegemonickým diskursem a stát ztělesněním hegemonie potlačující výzvy. Pro doplnění existujících typologií autorka zavádí pojmy "institucionální nátlak" a "hegemonický nátlak", aby vysvětlila situace, kdy k protestu nedochází, kdy se...
|
|
Boj o hegemonii podle KSČ
Bruna, Jaroslav ; Vilímek, Tomáš (vedoucí práce) ; Slačálek, Ondřej (oponent)
(česky) Autor se pokusí postihnout proměnu KSČ ve vztahu k sobě samé a okolnímu prostředí zvláště v období od 17. listopadu do 21. prosince 1989. Využije přitom především články z Rudého práva a stenografický záznam z mimořádných zasedání ÚV KSČ 24. a 26. listopadu 1989, který vyšel pod názvem Poslední hurá. Považuje za vhodné dát do souvislosti události listopadu a prosince 1989 s politickým vývojem v ČSSR v lednu, na přelomu června a července, a v říjnu 1989. Tento pokus o analýzu bude vycházet ze zásad obecné lingvistiky Ferdinanda de Saussure a diskurzivní teorie Ernesta Laclau a Chantal Mouffe. Jako metoda pracovního postupu bude využita kombinace hegemonické analýzy a dekonstrukce. Při analýze proměny KSČ se autor především pokusí opřít o tři zásady, které vyplývají z diskurzivní teorie. Identita nemá pevně danou podstatu, ale je vytvářena v politických bojích o obsah konkrétních pojmů. Dochází k pokusům plně ukotvit identitu jednotlivců, skupin, společnosti. Identita ale není nikdy hotová, protože je možné dosáhnout jen jejího částečného ukotvení. Politické boje se vedou také o hranice společnosti - kdo ní patří a kdo je z ní naopak vyloučen. Přičemž nelze jednoznačně natrvalo určit, co je vnitřek a vnějšek - je to sporné. Nejasnost o tom, kudy přesně vedou hranice společnosti, umožňuje...
|
|
Paměť jako politický fenomén: reflexe veřejné debaty nad zákonem o protiprávnosti komunistického režimu
Rybář, Pavel ; Znoj, Milan (vedoucí práce) ; Slačálek, Ondřej (oponent)
Cílem této práce je vytyčit základní rámce paměti komunismu, které se v polistopadovém režimu objevují paralelně s pokusy o politickou konstrukci minulosti. Na příkladu veřejné diskuse nad zákonem o protiprávnosti komunistického režimu a o odporu proti němu se řešitel pokusí ukázat hlavní zdroje antikomunistické rétoriky a symboliky a přiblížit, jakou úlohu sehrály v první polovině 90. let při vytváření politických identit. Zatímco první část práce prozkoumá pojmy, které umožňují využít koncept paměti v analýze politična, druhá část se zaměří na varianty interpretace minulosti v kontextu diskuse nad legislativou spadající do kategorie tzv. "vyrovnávání se s minulostí" (lustrační zákon, zákon o protiprávnosti komunistického režimu). Vychází český antikomunismus z dekomunizačních opatření přijatých v letech 1991-1993, nebo je naopak přijetí těchto opatření snahou o zjednodušení plurality politik paměti? Jsou pokusy o označení minulého režimu jako zločinného jedinou formou antikomunismu, nebo je antikomunismus prolnutím morální, právní a politická argumentace proti minulému režimu a jeho společenskému a právnímu řádu? Prostřednictvím analýzy různých typů výpovědí se řešitel pokusí navrhnout jednu z možností analýzy antikomunistického diskursu.
|
|
Úsilí o prvou hegemonii versus rozšiřování mocenské roztříštěnosti po Studené válce
Štaif, Vít ; Voráček, Emil (vedoucí práce) ; Eichler, Jan (oponent) ; Anděl, Petr (oponent)
Text se zaměřuje na záměr státní politiky získat po skončení Studené války postavení první světové hegemonie. Vzhledem k tehdejšímu mnohostrannému vlivu USA v zahraničí, a k významným americkým představám o jeho povaze, sleduje v této souvislosti zvláště právě jejich rozhodování. Zároveň se také snaží přiblížit způsob, jehož prostřednictvím se k této působnosti vymezovali ostatní význační aktéři světové politiky, nezávisle na jejich státní anebo jiné podobě, a na jejich vztahu k USA, jakožto k nejsilnějšímu uchazeči v úsilí o nabytí první světové hegemonie. Soutěž o moc se zde představuje hlavně vhledem do průběhu střetů, s nimiž se po Studené válce setkávali, a které ovlivňovali. Text se soustřeďuje na ty politické a bezpečnostní výzvy, do nichž kromě USA rovněž ve značné míře zasahovala mezinárodní společenství, především OSN, NATO a EU, anebo příležitostně uzavřená spojenectví. Výhled na hegemoniální možnosti v příštích letech potom předkládá v závěru.
|