|
Sociální služby pro osoby s autismem
DVOŘÁKOVÁ, Tereza
Abstrakt Sociální služby pro osoby s autismem Tato diplomová práce je zaměřená na problematiku sociálních služeb pro osoby s autismem. Svůj výzkum jsem zaměřila na osoby pečující o osoby a autismem. V teoretické části se věnuji vysvětlení pojmu autismus, rozdělení autismu, popisuji specifika práce s osobami s autismem, některé druhy terapie, sociální služby pro osoby s autismem a některé organizace pracující s lidmi s autismem. V praktické části práce byly sepsány a vyhodnoceny jednotlivé rozhovory s respondenty. Sběr dat byl proveden kvalitativní formou, metodou dotazování. Jako technika sběru dat byl použit polostandardizovaný rozhovor. Výzkumný soubor tvořily osoby pečující o osoby s autismem. Hovořila jsem celkem s 8i pečovateli, jednalo se vždy o rodiče dětí s autismem. Výběr byl proveden metodou sněhové koule. Jednotlivé rozhovory byly zpracovány do osmi případových studií. Výsledky rozhovorů byly zpracovány do tabulek a shrnuty v diskuzi. Cílem diplomové práce bylo zmapovat, jaké jsou možnosti sociálních služeb pro osoby s autismem a zda mají možnost těchto služeb využít. Dalším cílem bylo zjistit, které služby jsou těmito osobami nejčastěji využívány a zda jim vyhovují. Dále jsem zjišťovala, zda tyto služby jsou dostupné finančně, svou kvantitou a kvalitou a zda kopírují požadavky rodiny a individuální potřeby osob s autismem. Z rozhovorů s respondenty vyplývá, že možnost využít sociální služby pro osoby s autismem mají rodiny žijící v Praze. Respondenti žijící v menších městech mají ztížený přístup k těmto službám, často nemají možnost žádného výběru. Osoby, které mají přístup ke službám, jsou s nimi většinou spokojeni. Práce by mohla přispět ke zkvalitnění poskytování sociálních služeb pro osoby s autismem. Domnívám se, že je potřeba v této problematice vzdělávat laickou a odbornou veřejnost. Je to cesta k poskytování kvalitnějších služeb odrážejících potřeby osob s autismem. Klíčová slova: autismus, sociální služby, sociální vztahy, komunikace.
|
|
Analýza financování českých nemovitých památek na příkladu Památníku Mistra Jana Husa v Husinci v letech 1967 - 2016
Babka, Ondřej ; Váňa, Daniel (vedoucí práce) ; Dufek, Pavel (oponent)
Tato práce se zabývá financováním nemovitých kulturních památek v České republice. V první části práce jsou vymezeny základní pojmy související s památkovou péčí, v návaznosti na to jsou zmíněny orgány státní památkové péče, které mají na financování nemovitých památek vliv. Práce se také věnuje historickému vývoji od vzniku památkové péče a analýze jejího současného stavu. Cílem práce je na příkladu Památníku Mistra Jana Husa v Husinci definovat největší problémy vlastníků při péči o nemovité památky a navrhnout řešení pro získávání finančních prostředků na obnovu a provoz.
|
|
Incentivy a prosociální jednání mužů a žen
Pulcová, Eliška ; Stroukal, Dominik (vedoucí práce) ; Máslo, Lukáš (oponent)
Cílem bakalářské práce je zjistit, jak silný mají monetární či jiné incentivy vliv na prosociální chování a jednání mužů a žen. Práce se zabývá tím, jak se liší chování v rozdílu pohlaví v oblastech, jako je altruismus a pravidelná podpora soukromých charit, podílení se na dobrovolnické činnosti, sociální preference a starost o kulturní dědictví, pokud je přítomna image motivatice nebo není a pokud je chování zkoumaných vzorků předem incentivizováno či nikoliv.
|
|
Time management
Hanus, Filip ; Franková, Emilie (vedoucí práce) ; Motlová, Veronika (oponent)
Umět hospodařit s časem je nezbytné. Teoretická část se zabývá tím, co je to time management, jak vznikl a jak se vyvíjel. Přibližuje nám zásady správného hospodaření s časem a principy efektivní organizace práce. Zaměřuje se na cíle a jejich stanovování, biorytmy a jejich vliv na naší produktivnost a nejčastější zloděje času. Na základě analýzy časových snímků a polostrukturovaných rozhovorů sledujeme v praktické části dva týdny života šesti studentů vysokých škol. Klademe si za cíl zjistit, jak respondenti využívají svůj čas, jaké mají o time managementu povědomí a jaké je rozložení aktivit u studentů, kteří bydlí v samostatném pokoji a studentů, kteří sdílí pokoj s jedním, nebo více spolubydlícími.
|
|
Vliv hospodářského cyklu na financování resortu obrany ČR v letech 2004–2014
Heres, Ondřej ; Chmelová, Pavla (vedoucí práce) ; Strejček, Ivo (oponent)
Práce zkoumá vliv výkonnosti ekonomiky na financování resortu obrany v České republice v letech 2004-2014, přičemž hlavní otázky jsou, zda je tento vliv jednoznačný a do jaké míry je pro výši financování resortu zásadní. Dále práce poskytuje základní přehled o vývoji a struktuře rozpočtu Ministerstva obrany v uvedeném období. Teoretická část obsahuje teorie hospodářských cyklů a veřejného sektoru a v krátkosti seznamuje čtenáře se základními institucemi, které mají za úkol zajišťovat obranu. Praktická část analyzuje výdaje a příjmy resortu obrany ČR a posuzuje jejich vzájemný vliv a zároveň vliv HDP na tyto ukazatele. V poslední kapitole jsou pro porovnání s předchozími závěry ve zkratce analyzována tempa růstu HDP a tempa růstu výdajů na obranu u vybraných států NATO. Zatímco závěry vycházející z dat MO ČR vykazují spíše proticyklický vývoj výdajů na obranu, u vybraných států NATO je vývoj více procyklický. To poukazuje na velmi nejednoznačný vliv hospodářského cyklu na výdaje na sektor obrany.
|
|
Předmanželská smlouva jako způsob ochrany společného jmění manželů a podnikání
Vávrová, Eliška ; Hejda, Jan (vedoucí práce) ; Kaczor, Pavel (oponent)
Bakalářská práce se zabývá možnostmi úpravy společného jmění manželů v podobě uzavření předmanželské smlouvy jako způsobu ochrany majetku v případě rozvodu či podnikání jednoho z manželů. Cílem práce je zjistit nedostatky v aktuální právní úpravě. Na základě těchto nedostatků navrhnout řešení vedoucí ke zlepšení aktuálního stavu. A podle tohoto návrhu sestavit vzorovou předmanželskou smlouvu. Návrh doporučení je sestaven za pomoci komparace s rakouskou úpravou manželských majetkových vztahů a prostřednictvím dotazníkového šetření mezi studenty VŠE, kteří mají zkušenost s úpravou SJM.
|
|
Vývoj asistenční aplikace pro lidi s demencí
Černý, Martin ; Šlajchrt, Zbyněk (vedoucí práce) ; Pecinovský, Rudolf (oponent)
Cílem této diplomové práce je implementace prezentační vrstvy aplikace využívající reminisceční terapii a pomáhající lidem s demencí. Reminiscenční terapie je diskuze nad vzpomínkami, které mají pacienti. Výzkumy prokázali, že tato terapie má pozitivní účinky na život pacientů a na udržení jejích vzpomínek. Výzkumná část uvádí do problematiky demence, reminiscenční terapie s a bez použití technologií. Aplikace vyvýjená jako součást této diplomové práce používá vstupy ve formě nahraných obrázků a rozpoznaného mluveného slova. Tyto vstupy jsou použity na podporu pamatování a rozpoutání diskuze. Aplikace může být použita pacientem s nebo bez ošetřovatele a případně s přáteli nebo členy rodiny. Šest nejdůležitějších požadavků na vyvíjenou aplikaci je rozpoznávání reči, nahrání obrázků, vytváření otázek o předchozích nahrávkách, vytváření otázek o označených přátelích, používání starých obrázků pro následnou diskuzi a zobrazení statistiky. Aplikace byla vyvinuta jak součást soutěže pořádané AngelHack organizací. Architektura prezentační, databázové a aplikační vrstvy je diskutována v diplomové práci se zaměřením na prezentační vrstvu spolu s uživatelskou příručkou a implementací požadavků v této vrstvě. Prezentační vrstva byla vytvořena s pomocí React knihovny pro JavaScript. Byly použity i další knihovny. Z nichž nejdůležitější je Redux knihovna, která slouží k ukládání stavu aplikace. Tato knihovna navíc výrazně ovlivnila strukturu prezentační vrstvy.
|
|
Mezidruhová hybridizace u rákosníků rodu Acrocephalus
Majerová, Veronika ; Reifová, Radka (vedoucí práce) ; Kotlík, Petr (oponent)
Rákosníci rodu Acrocephalus prodělali během posledních několika milionů letadaptivní radiaci, která dala vzniknout třiceti jedna druhům obývajících předevšímEurasii, Afriku a Austrálii. Většina druhů je morfologicky velmi podobná, liší sevšak ekologickými nároky, migrační strategií a zpěvem. Mezi jednotlivými druhydochází v přírodě k hybridizaci a to nejen mezi sesterskými druhy, ale i mezifylogeneticky relativně vzdálenými. Hlavním cílem této studie bylo zjistit, jestlitato hybridizace vede ke genovému toku mezi druhy a jaké faktory míru genovéhotoku ovliňují. Za tímto účelem jsme provedli detailní populačně genetickou analýzuu tří evropských druhů rákosníků rodu Acrocephalus, podrodu Notiocichla:rákosníka obecného (A. scirpaceus), rákosníka zpěvného (A. palustris) a rákosníkapokřovního (A. dumetorum). Naše výsledky založené na analýze sekvenčních datz osmi jaderných lokusů ukazují, že ke genovému toku mezi studovanými druhydochází, ale vždy jen v jednom směru. Genový tok je vyšší mezi genetickypříbuznějšími druhy než mezi ekologicky podobnějšími druhy, kteří mají vícepříležitostí k hybridizaci. Odhadli jsem také, že rákosník obecný a rákosník zpěvnýdivergovali zhruba před 1,1 milionem let a rákosník pokřovní a předek rákosníkaobecného a rákosníka zpěvného zhruba před 2,5 miliony let. U dvou lokusů...
|
|
Infekční choroby v povědomí žáků SŠ
Rančáková, Hana ; Drda Morávková, Alena (vedoucí práce) ; Erhart, Lukáš (oponent)
Povědomí o infekčních chorobách a očkování je v dnešní době velice důležité. Dotazníkové šetření, které je součástí této diplomové práce, je určeno pro žáky čtyřletých gymnázií a vyšších ročníků víceletých gymnázií. Je zaměřeno na znalosti a postoje žáků týkající se infekčních onemocnění a očkování. Znalosti i postoje žáků jsou poměrně dobré a žáci dokáží vyjádřit také svůj vlastní názor. Lepší znalosti pak mají dívky a starší žáci. Práce se dále zaměřuje na zařazení tohoto tématu v rámci vzdělávacího programu a zkoumá také preventivní programy nabízené školám. Zabývá se též hrozbou pandemie a současným stavem poznání a informovaností společnosti o tomto tématu.
|
|
Rozdíly v postavení mužů a žen na českém trhu práce
Stroukal, Dominik ; Kadeřábková, Božena (vedoucí práce) ; Pavelka, Tomáš (oponent) ; Němec, Otakar (oponent)
Tato disertační práce se skládá z pěti článků, které aplikují aktuální světový výzkum ekonomie trhů práce na Českou republiku a potvrzuje významné rozdíly v postavení mužů a žen na tomto trhu. Ukazuje, že gender má významný vliv na preference na pracovním trhu a následně i na zaměstnanost a zdravotní stav. Práce nejprve dokládá, že preference jsou relevantním determinantem kariéry a poté studuje rozdíl v preferenci výše platu u žen a mužů. Následně se ukazuje, že pro gender hraje významnou roli ve vysvětlování vztahu mezi vlastnickým bydlením a nezaměstnaností a také nezaměstnaností a zdravotním stavem. V první kapitole se podařilo prokázat, že preference pro pracovní kariéru má pozitivní vliv na volbu pracovní kariéry. Vliv vysokoškolského vzdělání na upřednostnění kariéry se projevil jako kladný a významný. Pravděpodobnost volby pracovní kariéry snižuje přítomnost dětí, avšak není závislá na jejich počtu, což je v rozporu s teorií preferencí. Druhá kapitola ukazuje, že české ženy preferují oproti mužům více nepeněžní odměny. Také bylo ukázáno, že u vysokoškolsky vzdělaných v preferencích nepeněžních odměn nezáleží na pohlaví respondentů, avšak oproti světovým výzkumům v ČR vysokoškolské vzdělání tuto preferenci zvyšuje. Nakonec se ukázalo, že ženy méně než muži preferují riziko. Třetí kapitola dokládá, že přestože trh s bydlením narušuje pracovní mobilitu a zaměstnanost v České republice na regionální úrovni, tedy že v regionech s vyšší mírou vlastnického bydlení je vyšší nezaměstnanost, na individuální úrovni platí, že jsou vlastníci bydlení nezaměstnaní s menší pravděpodobností. V odhadech se výrazně lišili muži od žen. Muži žijící ve vlastnickém bydlení mají vyšší pravděpodobnost zaměstnanosti než ženy, na regionální úrovni se však ukazuje, že vysoká míra vlastnického bydlení zvyšuje nezaměstnanost mužům mužům i ženám, v delším čase pouze ženám. Čtvrtá kapitola ukázala, že u mužů přechod k vlastnickému bydlení snižuje v následujícím roce pravděpodobnost nezaměstnanosti. U žen se tento vztah ukázal jako nevýznamný. Vedle toho se jako nevýznamný projevil vztah opačný, tedy od přechodu do nezaměstnanosti k nově nabytému vlastnickému bydlení. Poslední kapitola dokládá, že změna pracovního statusu na nezaměstnanost zvýší v budoucnosti pravděpodobnost na zhoršení zdraví. Vliv kratší než dva roky se však neukázal jako významný. Důležitým závěrem je, že muži mají významně silnější vztah mezi zdravím a nezaměstnaností než ženy.
|