|
Projevy nenávisti v online prostoru
Šmotková, Veronika ; Šelleng, Dalibor (vedoucí práce) ; Hořák, Jaromír (oponent)
Projevy nenávisti v online prostoru Abstrakt Tato práce je zaměřena na zmapování způsobů postihu nenávistných projevů učiněných na internetu. V úvodní kapitole jsou nejprve vysvětleny samotné pojmy nenávistný projev a online prostředí. Dále jsou rozebrány jednotlivé přednosti internetu, které z něj dělají vhodné místo pro šíření nenávistné rétoriky. Ve stručnosti pak kapitola ukazuje i to, v jakých formách se s nenávistným obsahem můžeme na internetu setkat. Druhá kapitola se zaměřuje na jednu z klíčových lidských svobod, s tématem úzce související, a to konkrétně svobodu projevu. Zejména upozorňuje na její možný střet s jinými základními právy a svobodami a popisuje způsoby jejího omezení. Ve třetí kapitole své práce se zaměřuji na samotný postih nenávistných projevů, přičemž důraz kladu především na postih trestní. Práce proto podrobně popisuje vybrané skutkové podstaty trestných činů, pod něž je nenávistné projevy možné podřadit. Rozebrány tak jsou trestné činy 1) násilí proti skupině obyvatelů a proti jednotlivci, 2) hanobení národa, rasy, etnické nebo jiné skupiny osob, 3) podněcování k nenávisti vůči skupině osob nebo k omezování jejich práv a svobod, 4) založení, podpora a propagace hnutí směřujícího k potlačení práv a svobod, 5) šíření díla k propagaci hnutí směřujícího k potlačení práv a svobod...
|
|
Svoboda projevu na území Podněstří a Moldavska pohledem Evropského soudu pro lidská práva
Židek, Jan ; Tymofeyeva, Alla (vedoucí práce) ; Bílková, Veronika (oponent)
Svoboda projevu na území Podněstří a Moldavska pohledem Evropského soudu pro lidská práva Abstrakt Tato diplomová práce je založena na analýze a srovnání právních textů a rozsudků Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) souvisejících se svobodu projevu na vymezených územích. Na konci každé kapitoly jsou navržena opatření, která by mohla vést ke zlepšení ochrany svobody projevu na území pod kontrolou de facto státu Podněstří a pod kontrolou Moldavské republiky, nebo ke zlepšení rozhodovacích procesů ESLP. Jelikož Rusko a Moldavsko byly dosud ESLP shledávány odpovědnými za omezování svobody projevu na území separatistického Podněstří, práce se také věnuje tématu extrateritoriální jurisdikce těchto států, jakož i subjektivitě a odpovědnosti Podněsterské moldavské republiky za protiprávní chování. Tato problematika je konfrontována s relevantními rozsudky ESLP, které obohacují vědeckou diskuzi o právní názory. Rozsudky jsou ale zároveň zajímavým odrazem měnící se politické situace, a to zvlášť v současné době (2024), kdy je budoucnost vztahů Ruska s dalšími evropskými zeměmi nejistá. Proto je v diplomové práci pojednáno nejen o historii judikatury, ale jsou nastíněny také možné budoucí směry vývoje rozhodování ESLP o problematice svobody projevu na území Podněstří a Moldavska. Diplomová práce poskytuje čtenáři...
|
|
Ústavní zákaz cenzury v teorii a praxi
Hodulík, Jakub ; Antoš, Marek (vedoucí práce) ; Preuss, Ondřej (oponent)
Ústavní zákaz cenzury v teorii a praxi Abstrakt Diplomová práce se zabývá ústavním zákazem cenzury zakotveným v čl. 17 odst. 3 Listiny základních práv a svobod a předkládá rozbor obsahu a aplikovatelnosti tohoto institutu českého ústavního práva. V úvodu práce vypořádává zmatení pojmů plynoucí ze spojování cenzury v mimoprávním smyslu s ústavně zakázanou cenzurou v chápání Listiny, resp. ze záměny tohoto konceptu s doktrínou nepřípustnosti předběžných omezení známé z judikatury Nejvyššího soudu USA, resp. Evropského soudu pro lidská práva. Práce je následně strukturována podle třech základních charakteristik tohoto institutu identifikovaných v české odborné literatuře. Ty jsou kriticky analyzovány z hlediska koherence v kontextu souvisejících záruk svobody projevu, podústavní úpravy mediálního práva a poskytování zprostředkovatelských služeb v digitálním prostoru. Základní východiska české doktríny jsou konfrontována se závěry judikatury a ostře kontrastujícím výkladem téhož institutu zastávaným slovenskými autory a soudy. Analýza vychází z historického vývoje institutu na našem území a v minulosti fungujících cenzurních praktik, na něž jednotlivé ekvivalenty ustanovení historicky reagovaly. Argumentace se opírá rovněž o srovnání s judikatorním a doktrinálním výkladem německého a polského ústavního zákazu...
|
| |
|
Svoboda projevu v ČR
Havlíček, Radek ; Kudrna, Jan (vedoucí práce) ; Reschová, Jana (oponent)
Diplomová práce ČR má za cíl přinést aktuální řístup k jednomu nejdůležitějších lidských práv. Práce se zaměřuje spíše na aplikační stránku, proto v ní nenajdeme historickou genezi práva nebo třeba jeho myšlenkové zdroje. Najdeme v ní naopak teoretická východiska promítnutá do normotvorby, ale i aplikační praxe soudů a správních orgánů. Aplikací se rozumí zejména soudní vyvažování práva na svobodu projevu nejčastěji osobnostními právy jakož i různých omezujících opatření napříč právním řádem určitých dílčích tématech by měla představit připravovanou legislativu a upozornit na některé problémy, s jejichž řešením legislativci otálí. Práce je strukturována do deseti kapitol. Prvních pět kapitol rozebírá obecná východiska svobody projevu a dává je do kontextu soudní praxe tuzemské i evropské. První kapitola vymezuje projev, shrnuje jeho dílčí aspekty a poukazuje na rozdíl mezi jednáním a projevem. Druhá kapitola definuje, co se rozumí svobodou. Třetí kapitola přináší shrnutí nejvýznamnějších mezinárodních smluv, které garantují svobodu projevu a popisuje jejich vliv na aplikační praxi. Čtvrtá kapitola se zabývá limity svobody limitační klauzule čl. 17 Listiny základních práv a svobod, přičemž je srovnává s limitační klauzulí obsaženou v Úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod. Pátá kapitola osvětluje...
|
|
Etika veřejnosti v kontextu online komunikace
Heverová, Lucia ; Jinek, Jakub (vedoucí práce) ; Svoboda, David (oponent)
Diplomová práce zkoumá základní pojmy mezilidské komunikace v kontextu online prostředí a hledá, zda existují etická východiska pro uživatele participující na tvorbě obsahu na internetu (produživatelé). Zabývá se významem pojmů komunikace a dialog, pochopením toho, co je veřejné a co znamená masa, popisuje online prostředí i mediální sféru a zasazuje to do základního etického rámce, v němž charakterizuje pojem osoby a studuje podstatu pojmu praxis. Vzhledem k základní otázce práce jsou představeny též obecné etické principy a podstata etiky novinářské a mediální, protože právě žurnalistika dala ještě před příchodem internetu vzejít tvůrcům obsahu z řad široké veřejnosti. Protože předmětem zkoumání je na internetu aktivní veřejnost, zabývá se práce též základním lidským právem na svobodu projevu a s ním související regulatorní legislativou. V místních a zejm. anglo-amerických pramenech pátrá po vymezení pojmu etika veřejnosti nebo etika publika, příp. alespoň směřující etické teze, které by se pro aplikaci do dané předmětné oblasti hodily co nejvíce. Cílem práce bylo komplexní porozumění tématu o podstatě komunikace osob na veřejnosti a hledání definice příp. potřeby etiky veřejnosti v online komunikaci. Práce má rešeršní charakter a zahrnuje reflexi zjištěných poznatků. Klíčová slova etika, etika...
|
|
Politická korektnost v sociální práci
ŘEPOVÁ, Iva
Abstrakt Tato bakalářská práce se zabývá pojmem politická korektnost, fenoménem, který v naší éře čerpá spoustu debat a kritiky, a to jak v České republice, tak v USA, kde se pojem zrodil. Práce je převážně teoretická a hledá odpověď na otázku, jak politická korektnost ovlivňuje moderní společnost a jaké to má dopady na sociální práci a politickou situaci v České republice. Práce zkoumá rozsah pojmové politické korektnosti, způsob jejího vzniku, její vývoj a kategorizaci. Dále se práce zaměřuje na politickou korektnost a její vliv na etiku a náboženství. Další část práce se věnuje sociální práci, jejímu významu a paradigmatům. Vztahuje sociální práci na sociální politiku a její význam v České republice a Evropské unii. Dále se autor zabývá vztahy mezi sociální prací a politickou korektností. V poslední části se práce stručně zaměřuje na imigrační krizi a její vliv na politické jednání v České republice. Cílem práce je získat objektivní pohled na význam politické korektnosti o povědomí a dopadu aplikace politické korektnosti na každodenní život jednotlivců a společnosti - je dobře známo, že nedostatečné informace vedou ke zkreslenému vnímání voličů.
|
|
Analýza vybraných aspektů směrnice 2019/790 o autorském právu
Baliak, Matúš ; Svoboda, Pavel (vedoucí práce) ; Šmejkal, Václav (oponent)
1 Analýza vybraných aspektů směrnice 2019/790 o autorském právu Abstrakt Doba internetová s sebou přinesla nové způsoby tvorby, distribuce a užívání autorských děl, do té doby nepoznané obchodní modely. Na tento vývoj měla reagovat směrnice o autorském právu, která představuje revoluci v oblasti pravidel pro sdílení autorským právem chráněného obsahu na internetu. Vzhledem výkladové neurčitosti této právní úpravy a obavám veřejnosti z cenzury internetu upload filtry byla tato směrnice v posledních letech velmi diskutovaným tématem. Diplomová práce se proto zabývá analýzou vybraných aspektů směrnice o autorském právu ve světle práva Evropské unie, významné judikatury SDEU z oblasti autorského práva a užití děl na internetu a platného právního řádu České republiky, za účelem prokázat či vyvrátit obavy, které se staly synonymem jejího přijetí. Tato práce je rozdělena do celkem devíti částí - úvodu, sedmi vlastních kapitol a závěru. První dvě kapitoly jsou věnovány analýze pojmových znaků autorského díla a poskytovatele služeb pro sdílení obsahu online, jakožto předmětu ochrany a adresátu povinností stanovených směrnicí o autorském právu. Třetí kapitola se soustředí na definování tiskové publikace, posouzení práv vydavatelů tiskových publikací a porozumění oboustranné prospěšnosti parazitického vztahu mezi...
|
|
Ochrana osobnosti v mediální oblasti
Fičurová, Nora ; Křesťanová, Veronika (vedoucí práce) ; Holcová, Irena (oponent)
Předložená diplomová práce poskytuje základní úvod do problematiky konfliktu ochrany osobnosti člověka se svobodou projevu médií a právem na informace veřejnosti a to s důrazem na českou a evropskou judikaturu. Okrajově je zmíněna i problematika nových médií, a to v souvislosti s nedávným vývojem judikatury ESLP. Diplomová práce je členěna do úvodu, závěru a tří kapitol. První kapitola poskytuje definice základních pojmů týkající se řešeného tématu a základní teoretická východiska. Čtenář je seznámen s pojmem osobnosti člověka a jejími složkami, s pojmem osobnostních práv a jejich povahou a možnými zásahy do osobnostních práv, jakož i s pojmem médií a nových médií. Druhá kapitola pojednává o právní úpravě institutů ochrany osobnosti, svobody projevu, svobody tisku a práva na informace. Postupně je rozebrána mezinárodní právní úprava, především pak EÚLP. Dále se kapitola zaobírá zákonnými předpisy, a to postupně občanskoprávní úpravou a dále úpravou předpisy mediálního práva. V samostatném oddílu jsou pak rozebrány předpisy vztahující se k odpovědnosti ISPs za obsah uveřejněný v nových médiích třetí stranou, a to jak na vnitrostátní, tak na evropské úrovni. Třetí kapitola, která tvoří hlavní část této práce, pojednává o problematice konfliktu ochrany osobnostních práv se svobodou projevu a právem na...
|
|
Soukromoprávní hranice svobody projevu v médiích se zřetelem na judikaturu: srovnání české a německé právní úpravy
Kočicová, Věra ; Šustek, Petr (vedoucí práce) ; Hendrychová, Michaela (oponent)
v českém jazyce Účelem mé práce je analyzovat soukromoprávní hranice svobody projevu v médiích, a to se zřetelem na judikaturu. Práce je zaměřena na hranice svobody projevu ve vztahu k fyzickým osobám. Zvláštní důraz je kladen na komparativní metodu, neboť si práce určila za cíl srovnat právní úpravu českou a německou. Pokusila jsem se v ní zhodnotit, do jaké míry se obě právní úpravy překrývají, co je jim společné a v čem se naopak liší, případně do jaké míry se mohou právní řády vzájemně inspirovat. Práce je rozdělena do čtyř kapitol, vedle nich obsahuje ještě úvod a závěr. První kapitola se skládá ze dvou částí. V první části jsou popsána média, jejich základní vymezení a charakteristika, včetně jejich úlohy a funkce v judikatuře soudů. Druhá část pojednává o vymezení, ústavním zakotvení a systematice "komunikačních" základních práv a svobod - svobodě projevu, právu na informace a svobodě tisku (médií). Druhá kapitola se zaměřuje na ochranu osobnosti v mediálním kontextu. V první části je přiblížen její význam a ústavní zakotvení, ve druhé jsou pak charakterizována jednotlivá dílčí osobnostní práva, ve třetí části je pojednáno o postmortální ochraně osobnosti. Ve třetí kapitole jsou vymezena kritéria, která by měla být zohledněna při vyvažování práv v případě kolize svobody projevu s...
|