|
Kambodža po roce 1979 a aplikace Reaganovy doktríny
Haniková, Zuzana ; Hornát, Jan (vedoucí práce) ; Bečka, Jan (oponent)
Bakalářská práce se zabývá vývojem v Kambodži po roce 1979 a Reaganovou doktrínou, která v 80. letech byla aplikována i na Kambodžu. Vietnamská invaze nejenom ukončila krutou vládu Rudých Khmerů, ale také ovlivnila další vývoj na více než desetiletí. Země byla ovládána Vietnamem, který byl významným spojencem Sovětského svazu. Pro Spojené státy bylo nepřijatelné, aby se sovětský vliv dále rozšiřoval a v rámci Reaganovy doktríny se rozhodly podporovat antikomunistické skupiny v zemích třetího světa. Práce analyzuje americkou podporu nekomunistickému hnutí v Kambodži a zabývá se otázkou, jaké důvody vedly USA k jejich podpoře a jaký vliv měly na mírové uspořádání a odchod vietnamských jednotek ze země. Na základě sledování rozhodování USA, mezinárodních jednání a i vnitropolitického vývoje v Kambodži práce dochází k závěru, že motivem pro zapojení byl strach z rostoucího sovětského vliv, ale role Spojených států byla omezená a po dobu vlády prezidenta Reagana velmi pasivní. To bylo způsobeno například malým zájmem o situaci v Kambodži a obavami z výsledku v případě přímého konfliktu po negativní zkušenosti z Vietnamu. Také se šířily zprávy, že z asistence čerpají prostředky i Rudí Khmerové, kteří byli nejsilnější resistenční skupinou, ale jedním z cílů Washingtonu bylo zabránit jejich návratu k moci....
|
|
Hranice ekoturismu a jejich překračování na příkladě komunity v Chambok
Kořánová, Anna ; Kuřík, Bohuslav (vedoucí práce) ; Tenzin, Eva (oponent)
Práce se věnuje problematice ekoturismu, respektive jeho ohraničování z antropologické perspektivy a na příkladu kambodžské komunity Chambok. Na základě pětiměsíčního terénního výzkumu jsem s pomocí metod etnografického výzkumu zjistila, že hranice ekoturismu jsou komplexní, mnohovrstevnaté, problematizované, vyjednávané a existují kolem nich tzv. šedé zóny. Je to právě konceptualizace těchto zón a hranic, která je mým příspěvkem do současné antropologické debaty o ekoturismu, jež tuto problematiku dosud víceméně opomíjela.
|
|
Reflexe Pol Potova režimu v komunistickém Československu
Židlický, Jan ; Soukup, Jaromír (vedoucí práce) ; Horčička, Václav (oponent)
Diplomová práce si dává za cíl objasnit čtenáři jednu z nejtragičtějších epizod v dějinách stát dnes zvaného Království Kambodža a její reflexi v tehdy komunistickém Československu. Éra tzv. Rudých Khmerů, kteří byli v této zemi u moci v letech 1975-1979 se vyznačovala nejenom krutostí a šovinistickým cítěním, ale také důsledným maskováním své pravé tváře. Pro pochopení vývoje a důsledků této revoluce bylo zapotřebí se podívat i do vzdálenější minulosti tohoto státu, především na koloniální období a vlastně celé dějiny 20. století do příchodu Rudých Khmerů k moci. Samotný výzkum k otázce reflexe tohoto režimu v Československu jsem zaměřil na období této revoluce, to znamená léta 1975-1979. I když se psalo v tiskovinách o tomto režimu málo a v zahraničních vztazích probíhala korespondence a vzájemné vztahy spíše na symbolické úrovni, byla otázka této revoluce diskutovaným tématem hlavně v době kambodžsko-vietnamských sporů a také v období pádu režimu. Reflexe probíhala samozřejmě v intencích zahraniční politiky tehdy silně normalizačního Československa, které bylo spolu s Bulharskem a Německou demokratickou republikou jednou z nejvíce loajálních zemí k Sovětskému svazu ve Východním bloku. Zahraniční aktivita i diplomatické styky probíhaly také v zájmu Sovětského svazu, jehož zahraniční politiku...
|
|
Pracovní podmínky v rozvojových zemích: vliv mezinárodních organizací
Mrázová, Michaela ; Kučerová, Irah (vedoucí práce) ; Karlas, Jan (oponent)
Tato práce se věnuje pracovním podmínkám v rozvojových zemích v oděvním průmyslu. Jedná se o komparativní případovou studii se zaměřením na Kambodžu a Bangladéš. Případové studie těchto zemí mapují jejich oděvní průmysl, obecné i specifické problémy a míru dodržování pracovních podmínek. Cílem práce je zjistit, zda mají mezinárodní organizace vliv na zlepšování pracovních podmínek v rozvojových zemích a jaký mají vliv v porovnání s ostatními aktéry usilujícími o změnu v dané zemi. V tomto případě se pozornost zaměřila na Mezinárodní organizaci práce, jež v obou zemích vede podpůrné programy, které se ale liší tím, že v Kambodže začal před 13 lety pilotní program ILO zaměřený na monitorování soukromého sektoru, zatímco v Bangladéši donedávna existoval jen tradiční program zaměřený na veřejný sektor. Navíc jsou u Bangladéše popsány změny, kterých bylo dosaženo po zřícení budovy Rana Plaza. Práce rozebírá novátorský program ILO, který se poprvé soustředí na monitorování továren oděvního průmyslu, jeho fungování a výsledky a ptá se na roli ILO a na její směřování skrze teorii institucionální změny. Zda je možné institucionální změnou obnovit efektivitu jedné z nejstarších mezinárodních organizací tak, aby řešila problémy globalizovaného světa 21. století.
|
|
Reflexe Pol Potova režimu v komunistickém Československu
Židlický, Jan ; Soukup, Jaromír (vedoucí práce) ; Horčička, Václav (oponent)
Diplomová práce si dává za cíl objasnit čtenáři jednu z nejtragičtějších epizod v dějinách stát dnes zvaného Království Kambodža a její reflexi v tehdy komunistickém Československu. Éra tzv. Rudých Khmerů, kteří byli v této zemi u moci v letech 1975-1979 se vyznačovala nejenom krutostí a šovinistickým cítěním, ale také důsledným maskováním své pravé tváře. Pro pochopení vývoje a důsledků této revoluce bylo zapotřebí se podívat i do vzdálenější minulosti tohoto státu, především na koloniální období a vlastně celé dějiny 20. století do příchodu Rudých Khmerů k moci. Samotný výzkum k otázce reflexe tohoto režimu v Československu jsem zaměřil na období této revoluce, to znamená léta 1975-1979. I když se psalo v tiskovinách o tomto režimu málo a v zahraničních vztazích probíhala korespondence a vzájemné vztahy spíše na symbolické úrovni, byla otázka této revoluce diskutovaným tématem hlavně v době kambodžsko-vietnamských sporů a také v období pádu režimu. Reflexe probíhala samozřejmě v intencích zahraniční politiky tehdy silně normalizačního Československa, které bylo spolu s Bulharskem a Německou demokratickou republikou jednou z nejvíce loajálních zemí k Sovětskému svazu ve Východním bloku. Zahraniční aktivita i diplomatické styky probíhaly také v zájmu Sovětského svazu, jehož zahraniční politiku...
|
|
Vývoj bilaterálního vztahu: Kambodžské království a Česká republika
Puklová, Anna ; Kofroň, Jan (vedoucí práce) ; Ditrych, Ondřej (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá vývojem bilaterálního vztahu mezi Kambodžským královstvím a Českou republikou a faktory, kterými byl ovlivněn. Oficiální spolupráce mezi těmito dvěma státy byla navázána v roce 1956. Vývoj česko-kambodžského vztahu byl zásadně ovlivněn dvěma dějinnými zvraty - vládou Rudých Khmerů v 70. letech v Kambodži a pádem komunismu v Československu v roce 1989. Práce se v deskriptivní rovině zabývá vývojem konkrétního vztahu od jeho navázání do současnosti. Za deskriptivní částí následuje komparace toho, jak se vztahy vyvíjeli po dvou zmíněných zvratech. Jsou komparovány události, po kterých bylo nutné znovu navazování vztahů nebo jejich transformace, faktory, které jednotlivé období ovlivňovaly, jak byly vztahy obnovovány a také konkrétní příklady spolupráce. Komparace ukazuje, že se spolupráce v daných obdobích vyvíjela podobným směrem, že největší stopu zanechaly zmíněné dějinné zvraty především v prvních letech po jejich proběhnutí. První kroky v rámci spolupráce po pádu vlády Rudých Khmer a následně po pádu komunismu v Československu se nedají srovnávat.
|
|
Regionální distribuce rozvojové pomoci v Kambodži
Ficek, František ; Jelen, Libor (vedoucí práce) ; Těšinová, Michaela (oponent)
Regionální distribuce rozvojové pomoci v Kambodži Abstrakt Tato bakalářská práce se zabývá rozborem distribuce rozvojové pomoci v Kambodži, konkrétně distribucí a alokací rozvojových projektů zaměřených na reprodukční zdraví a vzdělávání. V úvodní části je nastíněn historický vývoj a současná situace v Kambodži, dále je na základě odborné literatury diskutován současný přístup k rozvojové pomoci, problematika reprodukčního zdraví a vzdělávání a přetrvávající diskurz v alokaci rozvojové pomoci. Ve vlastní analýze byly hledány souvislosti mezi rozvojovými intervencemi a ukazateli reprodukčního zdraví a vzdělávání na provinční úrovni. Hlavním výsledkem práce je, že rozvojová pomoc v Kambodži je alokována s ohledem na úroveň rozvoje dané provincie pouze v několika případech, a tedy že převládá alokace ovlivněná jinými faktory, než je potřeba příjemce. Klíčová slova: Kambodža, rozvojová pomoc, alokace, distribuce, reprodukční zdraví, vzdělávání, oficiální rozvojová pomoc, nestátní neziskové organizace
|
|
Válka v Indočíně v období Nixonovy a Fordovy administrativy
Šulka, Petr ; Horčička, Václav (vedoucí práce) ; Koura, Jan (oponent)
Po roce 1968, který byl v dějinách války v Indočíně klíčový, se začala odvíjet nová fáze konfliktu. Spojené státy, pod vedením prezidenta Lyndona B. Johnsona po ofenzivě Tet a masivních domácích protestech definitivně ustoupily od cíle vojenského vítězství a změnily svoji strategii ve snahu co nejrychleji z konfliktu vybřednout. Johnsonem navázaná jednání s Vietnamskou demokratickou republikou v Paříži byla však jihovietnamským prezidentem Nguyenem Van Thieu soustavně negována. Až později se ukázalo, že se tak dělo v součinnosti s republikánským kandidátem na prezidenta Richardem M. Nixonem, který chtěl tímto zkompromitovat politiku demokratického prezidenta a sám usednout na jeho místo. Nixon, po svém nástupu do prezidentského úřadu, předpokládal, že jím obnovená jednání v Paříži budou jednoduchá a povedou k rychlému ukončení války. Brzy se však ukázalo, že to byl omyl. Severovietnamcům a komunistickým povstalcům v Jižním Vietnamu se podařilo díky sporům vyvolaným Thieuem v prodlevě mezi rozhory obnovit své síly a nebyli již ochotni ustoupit. Jednání zabředla do neplodných debat a sporů. Nixon a jeho nejbližší spolupracovník Henry Kissinger byli nuceni hledat jiná východiska. Na mezinárodní diplomatické scéně se Spojené státy pokusily vyjednávat se spojenci Hanoje - Sovětským svazem a Čínskou...
|
|
Vietnamská okupace Kambodže 1979-1989: příčiny, průběh, důsledky
Zelenda, Jiří ; Strašáková, Mária (vedoucí práce) ; Nožina, Miroslav (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá vietnamskou okupací Kambodže v letech 1979 - 1989. Hlavní pozornost je zaměřena na příčiny tohoto konfliktu. Kromě bezprostředních příčin jako byla nevyzpytatelná a agresivní politika Rudých Khmerů a pohraniční spory mezi Kambodžou a Vietnamem se tato práce snaží nalézt také hlubší příčiny konfliktu. Ty spatřuje ve výrazné kulturní odlišnosti Khmerů a Vietnamců a také ve vzájemných historických resentimentech. Průběh i následky okupace jsou pak analyzovány v rámci společné kapitoly, aby byla zdůrazněna jejich vzájemná provázanost a bylo dosaženo co největší míry porozumění dané problematice. Práce jako celek klade důraz zejména na motivy, cíle, zájmy a jednání samotných Khmerů a Vietnamců. Neopomíjí však ani základní faktory tehdejší mezinárodní politiky, které měly v mnoha ohledech významný vliv na příčiny průběh i následky vietnamské okupace Kambodže. Vietnamskou okupace Kambodže v letech 1979 - 1989 má dodnes výrazný vliv na vietnamsko- kambodžské vztahy. Proto je třeba se tomuto tématu i nadále věnovat. Tato práce je založena na sekundární literatuře a několika pramenech. Zejména na pracích amerických, australských a vietnamských autorů. Použité prameny jsou zejména memoáry a prameny úřední provenience.
|
|
Chrámová architektura jako kulturní ohnisko jihovýchodní Asie
Steinbachová, Eva ; Soukup, Václav (vedoucí práce) ; Uherek, Zdeněk (oponent) ; Soukup, Martin (oponent)
Disertační práce "Chrámová architektura jako kulturní ohnisko jihovýchodní Asie" představuje chrámovou architekturu Thajska, Kambodže a indonéských ostrovů Jáva a Bali jako kulturní fenomén, jehož prostřednictvím je možné postihnout kontinuitu hinduistické a buddhistické kultury jihovýchodní Asie. Hlavním těžištěm práce je kulturologická analýza chrámové architektury jako sémiotického systému - vzájemně spjatých symbolů a významů vyjadřující ideové základy hinduistické a buddhistické kultury. Práce navazuje na díla orientalistů a antropologů a doplňuje českou literaturu, která není příliš zastoupena výběrem bibliografie věnující se chrámové architektuře jihovýchodní Asie. Tato práce si nečiní nárok na úplné a vyčerpávající zpracování dané problematiky. Je vedena spíše snahou zmapovat u nás z kulturologického hlediska dosud nezpracovanou problematiku a přispět tak k hlubšímu poznání kulturního odkazu východoasijské kultury jako součásti kulturního dědictví lidstva. Klíčová slova: architektura, jihovýchodní Asie, buddhismus, hinduismus, Jáva, Bali, Thajsko, Kambodža.
|