|
Výzkumné plavby rakouského (rakousko-uherského) válečného námořnictva v letech 1848-1914
Kalecká, Karolína ; Skřivan, Aleš (vedoucí práce) ; Županič, Jan (oponent)
Tématem práce jsou cesty lodí rakouského a rakousko-uherského válečného námořnictva do vzdálených oblastí. Účelem těchto cest, pro něž se časem vžilo pojmenování "Missionsreisen", byl především výcvik posádky v nejrůznějších podmínkách, štáby se ale zabývaly i korekcemi map, průzkumy trhů a podrobnými meteorologickými pozorováními a dle podmínek i dalšími přírodovědeckými výzkumy. Prvním takto velkorysým podnikem byla expedice fregaty Novara, na základě výzkumu, který byl založen na studiu zpráv z těch to cest a misí, lze konstatovat, že tato expedice byla od pozdějších misí značně odlišná. Rozdílné byly podmínky na lodi, účel cesty i vědecký přínos. Na misích nebyl na vědu kladen tak velký důraz jako na Novaře, zkoumání místních poměrů se zaměřovalo především na skutečnosti důležité pro mořeplavbu a ekonomiku, velitelé lodí měli dbát hlavně na výcvik posádek a malou spotřebu uhlí. Na mise vypluly desítky lodí a investice do nich se zřejmě vyplácely.
|
|
Rakousko-uherské aktivity v Číně, 1894-1914
Kočvar, Jan ; Skřivan, Aleš (vedoucí práce) ; Županič, Jan (oponent) ; Tejchman, Miroslav (oponent)
Rakousko-uherské aktivity v Číně, 1894-1914 PhDr. Jan Kočvar Tématem mé práce je zhodnocení rakousko-uherských aktivit v Číně v letech 1894-1914, zejména jejich politického aspektu. Kladl jsem si otázku, jaký byl charakter rakousko-uherských kontaktů s Čínou a jaký byl jejich význam pro Rakousko-Uhersko. Klíčovým zdrojem pro mne byly prameny z vídeňského Haus-, Hof- und Staatsarchivu. Rakousko-Uhersko navázalo diplomatické styky s Čínou roku 1869, avšak jeho pozice v Číně byla slabá. Po čínsko-japonské válce se Dálný východ dostal do středu zájmu velmocí, a roku 1896 vzniklo rakousko-uherské vyslanectví v Číně. Během boje o koncese a sféry vlivu koncem devadesátých let Rakousko- Uhersko provádělo průzkum čínského pobřeží pro případ, že by tam chtělo zřídit svoji základnu, ale od tohoto plánu ustoupilo. Jeho obchodní a jiné zájmy byly příliš slabé, než aby byla základna v Číně potřeba. Vrchol rakousko-uherské přítomnosti je spojen s tzv. Boxerským povstáním z roku 1900. Rakousko- Uhersko nemělo na událostech vedoucích k povstání podíl. Jeho námořníci během Boxerského povstání bojovali na obležených pekingských legacích i v sídelní provincii Č'-li. Poté se rakousko-uherská diplomacie podílela na jednáních o urovnání vztahů. Rakousko-Uhersko začalo spravovat koncesi v Tiencinu. Hlavní význam Dálného...
|
|
Obraz česko-rakouského vyrovnání v roce 1871 na stránkách vídeňského tisku
Skálová, Monika ; Sekera, Martin (vedoucí práce) ; Köpplová, Barbara (oponent)
Diplomová práce Obraz česko-rakouského vyrovnání v roce 1871 na stránkách vídeňského tisku mapuje pohled Vídně na tzv. státoprávní jednání mezi vídeňskou vládou a českou politickou reprezentací. Tato jednání tvořila několikaměsíční mediální událost, kterou reflektovaly významné evropské deníky. Práce zkoumá pohled dvou významných vídeňských listů - Die Presse a Neue Freie Presse, které se nacházely v centru politického dění. Pro výzkum bylo vybráno období, kdy státoprávní jednání vrcholila, a to srpen a září 1871. Samotné analýze deníků předchází teoretická část, v které je popsán vývoj česko-německých vztahů s důrazem na německou národnost v rámci habsburské monarchie, vývoj cenzury v monarchii v druhé polovině devatenáctého století a historie samotných zkoumaných periodik.
|
|
Rod (von) Hardtmuth
Klímová, Jana ; Županič, Jan (vedoucí práce) ; Horčička, Václav (oponent)
Diplomová práce Rod (von) Hardtmuth se soustředí na osudy budějovické podnikatelské rodiny od konce 18. století do konce druhé světové války. Cílem však není jen životopisná studie, nemalá pozornost je také věnována procesu sociálního vzestupu rodu, který zahájil lichtenštejnský knížecí architekt, vynálezce a zakladatel dnešní tužkárny Koh-i-noor, Joseph Hardtmuth, a etablování mezi měšťanskými a novošlechtickými elitami. Z tohoto důvodu se studie rozsáhle věnuje i sňatkové politice a veřejnému působení rodiny. Na jednotlivých generacích tak můžeme sledovat postupné uzavírání se před níže postavenou společností, stylizaci majitelů do pozice otců dělníků (analogicky k pozici císaře jako otce svých národů), přejímání aristokratického způsobu života, ale také národnostní napětí v Českých Budějovicích i celé monarchii. Z tohoto důvodu je věnována rozsáhlá pozornost i zakládání konkurenčních českých tužkáren a nacionálním reklamním kampaním od přelomu 19. a 20. století do konce druhé světové války. Studie si tak klade za cíl přispět k výzkumu německých měšťanských a novošlechtických elit, jejichž osudům nebyla dosud, zejména ve srovnání s jejich národnostně českými souputníky, věnována dostatečná pozornost.
|
|
Postavení německých částí českých zemí z hlediska Rokkanova modelu centrum a periferie: Případ Rakousko-Uherska a Československa
Tilcer, Martin ; Jeřábek, Martin (vedoucí práce) ; Gelnarová, Jitka (oponent)
Předkládaná práce se zabývá oblastí českého pohraničí ve dvou po sobě jdoucích obdobích. Jedná se o období Předlitavska mezi lety 1867-1918 a období Československa v letech 1918-1938. Hlavní náplní práce je srovnání těchto období z pohledu Rokkanova modelu center a periferií. Srovnání probíhá skrze tři dimenze, a to vojensko- administrativní, ekonomickou a kulturní. Aplikaci teorie předchází teoretická část, ve které jsou vymezeny a rozvedeny základní pojmy Rokkanovy koncepce. Následující aplikace teorie nejprve zkoumá období Předlitavska, ve kterém je přiblížen stranický systém a jeho vývoj až do nástupu fáze masové politiky. Zároveň jsou zde zkoumány elity českých Němců a jejich role v Předlitavsku. Práce se také zaměřuje na průmysl českého pohraničí a jeho pozici v rámci celé monarchie. V neposlední řadě bude rozebrán celkový kulturní ráz oblasti a jeho. U případu Československa je proveden podobný rozbor jednotlivých faktů, které jsou v poslední části aplikace teorie porovnány s případem Předlitavska na základě zjištěných faktů.
|
|
Obecní volby roku 1919 v Československu s přihlédnutím k předchozímu správnímu vývoji
Ryšánek, Martin ; Just, Petr (vedoucí práce) ; Polinec, Martin (oponent)
(abstrakt) Práce představuje první československé obecní volby z června roku 1919, které se však konaly pouze v českých zemích, jejich výsledky a obecní zřízení z téže doby. Oboje je popisováno v návaznosti na předchozí historický a správní vývoj, proto je v první části práce rozebrán vývoj obecního zřízení a volebního práva v habsburském mocnářství. Na úvodní historický exkurz práce naváže rokem 1919. Nová československá vláda měla dvě možnosti, a sice buď převzít rakouskou správu, nebo vybudovat svou. Zvolena byla první možnost. Obecní zřízení tak bylo novelizováno a byl vydán nový volební řád, přičemž práce nastíní příslušná politická jednání. Po popisu obecního zřízení a volebního řádu se práce soustředí na volby samotné a jejich systém, u něhož je popsán posun jeho principů k demokratičtějším, který byl nastoupen větším vlivem socialistů v praktické politice a vznikem nového státu - Československa - s jeho novým ideologickým ukotvením. Poté jsou představeny faktické výsledky voleb podle možností na lokální úrovni a poté na té celostátní, které měly svůj dopad na celostátní politiku. Po osmi letech od posledních předválečných voleb (1911 do Říšského sněmu) ukázaly nové rozložení politických sil, což vyústilo v odpovídající přeskupení vlády. Práce se dotýká i širšího smyslu voleb v novém ještě...
|
|
Revisionist efforts to Hungary after the First World War in Central Europe
Lacko, Miroslav ; Doubek, Vratislav (vedoucí práce) ; Koubek, Jiří (oponent)
Anotácia Témou mojej práce boli Revizionistické snahy Maďarska po prvej svetovej vojne v regióne strednej Európy. Práca sa venuje prevažne obdobiu rokov 1918 až 1921, no analyzuje aj niektoré udalosti aj pred vypuknutím vojny. Je rozdelená na úvod, po ktorom nasledujú 3 kapitoly a záver. Prvá kapitola má všeobecný charakter a venuje sa prevažne udalostiam vedúcim k prvej svetovej vojne, popisuje záujmy jednotlivých zúčastnených krajín a taktiež aj rozvoj jednotlivých hnutí za nezávislosť v rámci Rakúsko - Uhorska. Druhá kapitola je zameraná na Maďarsko. Analyzuje zložitú hospodársku, politickú a sociálnu situáciu v krajine po roku 1918. Tretia kapitola sa priamo venuje zahraničnopolitickým koncepciám dohodových mocností, najmä Francúzska, Veľkej Británie a USA, a rozoberá pôsobenie maďarskej propagandy v týchto krajinách. Dokazuje tak, že týmto účinným spôsobom sa Maďarsko snažilo získať priazeň dohodových krajín, čo by mu umožnilo opätovne nastoliť otázky potrianonskej revízie v strednej Európe. Kľúčové slová: Prvá svetová vojna, Rakúsko - Uhorsko, Maďarsko, Dohodové mocnosti, stredná Európa, hospodárska a sociálna situácia v Maďarsku, politické usporiadanie, propaganda, revizionizmus.
|
|
Gymnázium v Rumburku a jeho historický vývoj v letech 1906-1989
Šmahelová, Ywette ; Váňová, Růžena (vedoucí práce) ; Kasper, Tomáš (oponent)
Bakalářská práce pojednává o dějinách a výuce na gymnáziu v severočeském Rumburku leŃícím na hranicích se Svobodným státem Saskem. AŃ do roku 1945 bylo toto město zhruba s 10.000 obyvateli převáŃně německé. Po skončení II. světové války byla většina německých usedlíků odsunuta a do města přesídlili Češi z vnitrozemí. Během několika málo let město dosáhlo stejného počtu obyvatel jako dříve. Gymnázium zaloŃené v roce 1906 sdílelo převratné události spolu s městem, včetně dvou okupací cizími vojsky. Během své stoleté existence Gymnázium 15x změnilo svůj oficiální název. S kaŃdou změnou názvu byly spojeny tu větší, tu menší reformy školy a učebních osnov. A jelikoŃ gymnázium v Rumburku muselo respektovat nařízení ministerstev pěti státních útvarů, byla vlastnímu výkladu předřazena kapitola o gymnáziích v Čechách od jejich počátků aŃ do roku 1918.
|
|
Časopis Krakonoš za Rakouska-Uherska
Pecinová, Hana ; Köpplová, Barbara (vedoucí práce) ; Sekera, Martin (oponent)
(abstrakt) Diplomová práce "Časopis Krakonoš za Rakouska-Uherska" se zabývá vývojem časopisu Krakonoš a jeho obsahem v období Rakouska-Uherska. Krakonoš vycházel na Jičínsku v letech 1872-1875, 1879-1914, 1918-1941, čímž patří mezi nejdéle vycházející listy na českém území té doby, a je významným zdrojem poznatků o tehdejším životě v jičínském regionu. Autorka v práci nejprve charakterizuje historický kontext a sociokulturní prostředí, v němž list vycházel, a poté se podrobně věnuje vývoji a vydavatelským i redaktorským změnám listu Krakonoš v letech 1872-1941. V praktické části pomocí kombinace kvantitativní a kvalitativní metody analyzuje obsah listu v období let 1872-1918 a zjištěné poznatky shrnuje v závěru práce.
|
|
Císař Karel I. a Brandýs nad Labem
Režová, Lenka ; Županič, Jan (vedoucí práce) ; Horčička, Václav (oponent)
Předkládaná práce pojednává o Habsbursko-Lotrinském arcivévodovi Karlu Františku Josefovi v souvislosti s městem Brandýs nad Labem a zaměřuje se na stěžejní okamžiky Karlova zdejšího působení. Cílem je blíže pojednat o letech 1908-1912 kdy arcivévoda Karel v Brandýse pobýval, dále objasnit okolnosti koupě brandýského panství císařem Karlem roku 1917 a jeho následné konfiskace po pádu monarchie a definovat vztah císaře Karla k městu Brandýs nad Labem. Zejména koupě panství a jeho prvorepubliková konfiskace nebyly dosud blíže prozkoumány a zpracovány. Práce čerpá jednak z odborné literatury a jednak z nevydaných pramenů Státního oblastního archivu v Praze. Arcivévoda Karel pobýval v Brandýse od roku 1908 a sloužil zde u 7. dragounského pluku. Byl velmi zde velmi oblíben a mluvil s brandýskými obyvateli jen česky. Roku 1911 se oženil se Zitou Bourbonsko-Parmskou, která ho do Brandýsa následovala. Roku 1912 arcivévodský pár město opustil, sedmí dragouni byli totiž převeleni do Haliče. Po smrti Františka Josefa I. roku 1916 se Karel stal rakouským císařem. Roku 1917 koupil brandýské panství. Po rozpadu Rakousko-uherska však ani Velkostatek Brandýs, stejně jako všechen ostatní majetek Habsburků v Československé republice, neušel konfiskaci ze strany státu. Na brandýském zámku pak bylo zřízeno ředitelství...
|