|
Monitoring obsahu mastných kyselin v průběhu výroby sýrů
Rajnochová, Veronika ; Mikulíková, Renata (oponent) ; Vítová, Eva (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá monitoringem mastných kyselin v průběhu výroby sýrů eidamského typu, tj. přírodní tvrdé sýry s nízkodohřívanou sýřeninou, a v tavených sýrech, které z nich byly vyrobeny. V teoretické části práce jsou stručně charakterizovány přírodní sýry eidamského typu a tavené sýry, hlavní pozornost je věnována lipidům, mastným kyselinám a možnostem jejich stanovení. V experimentální části byl sledován obsah mastných kyselin v modelových vzorcích přírodních a tavených sýrů vyrobených na Univerzitě Tomáše Bati ve Zlíně. Pro extrakci lipidů ze vzorků byla zvolena metoda podle ČSN EN ISO 1735, pro esterifikaci mastných kyselin metoda podle ČSN EN ISO 5509 s použitím methanolového roztoku hydroxidu draselného. Vzniklé methylestery byly stanoveny pomocí plynové chromatografie s FID detekcí.
|
|
Změny aromaticky aktivních látek během výroby modelového sýra
Školová, Dominika ; Pořízka, Jaromír (oponent) ; Vítová, Eva (vedoucí práce)
Cílem této práce bylo identifikovat aromaticky aktivní látky v modelových sýrech typu Moravský bochník, diskutovat jejich změny v průběhu zrání a posoudit vliv aplikace různých poměrů mikrobiálních kultur na počet těkavých látek. Pro identifikaci těkavých látek byla vybrána metoda SPME-GC-MS. Celkově bylo identifikováno 148 těkavých látek, z nichž 82 lze považovat za prokazatelně aromaticky aktivní. Pro výrobu modelových sýrů byly použity tři mikrobiální kultury, resp. jejich různé kombinace s převažující mezofilní nebo termofilní kulturou. Nepodařilo se prokázat vliv převahy mezofilní/termofilní kultury na počet aromatických sloučenin v sýrech; z hlediska senzorické kvality se více osvědčily kombinace s převažující mezofilní kulturou. V průběhu zrání sýrů docházelo ke snižování počtu identifikovaných sloučenin u všech sledovaných kombinací kultur. Za optimální dobu zrání sýrů lze považovat dobu 3 měsíce.
|
|
Změny obsahu mastných kyselin během výroby modelového sýra
Janoušková, Kateřina ; Babák, Libor (oponent) ; Vítová, Eva (vedoucí práce)
Práce se zabývá identifikací a kvantifikací volných a vázaných mastných kyselin v modelových vzorcích sýra typu Moravský bochník, které byly vyrobeny na Univerzitě Tomáše Bati ve Zlíně standardním technologickým postupem. V teoretické části je shrnuta problematika obecně lipidů, mastných kyselin, charakteristika sýrů s vysokodohřívanou sýřeninou a Moravského bochníku, mikrobiální kultury používané při jejich výrobě a možnosti stanovení mastných kyselin. Pro extrakci lipidů ze vzorků sýrů byla zvolena metoda podle ČSN EN ISO 1735:2005. Přítomné volné a vázané mastné kyseliny byly identifikovány a kvantifikovány pomocí plynové chromatografie s plameno-ionizační detekcí po převedení na methylestery kyselou esterifikací s bortrifluoridem jako katalyzátorem. Celkem bylo ve vzorcích sýrů identifikováno 32 mastných kyselin, v nejvyšším množství kyseliny kapronová, kaprylová, kaprinová, laurová, myristová, palmitová, stearová a olejová.
|
|
Monitoring obsahu senzoricky aktivních látek v průběhu výroby sýrů
Ryglová, Hana ; Buňka, František (oponent) ; Vítová, Eva (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá monitoringem senzoricky aktivních látek v průběhu výroby sýrů eidamského typu, tj. přírodní tvrdé sýry s nízkodohřívanou sýřeninou, a v tavených sýrech, které z nich byly vyrobeny. Senzoricky aktivní látky se podílejí na celkovém aroma a chuti sýrů. Jedná se o těkavé látky patřící do skupin alkoholů, aldehydů, ketonů, nižších mastných kyselin, esterů, laktonů, terpenů a dalších. Pomocí metody SPME/GC/FID byly tyto látky identifikovány a kvantifikovány v modelových vzorcích přírodních a tavených sýrů, vyrobených na Univerzitě Tomáše Bati ve Zlíně. Celkem bylo ve vzorcích identifikováno 42 těkavých sloučenin, z toho 6 aldehydů, 7 ketonů, 15 alkoholů, 6 esterů a 8 kyselin. Mezi vzorky byly nalezeny rozdíly jak v počtu identifikovaných sloučenin, tak v jejich celkovém obsahu i v obsahu jednotlivých chemických skupin. Vliv použitého pasteračního záhřevu na obsah a složení identifikovaných sloučenin se nejvíce projevil u vzorků zralých sýrů, u tavených sýrů potom v kombinaci s déletrvajícím záhřevem během tavení.
|
|
Možnosti využití ovčího mléka v potravinářství
Lattonová, Jana ; Legarová, Veronika (vedoucí práce) ; Vladimír, Vladimír (oponent)
Bakalářská práce na téma Možnosti využití ovčího mléka v potravinářství je přehlednou literární rešerší zabývající se možnostmi využití ovčího mléka, jeho složením a odlišnostmi od mléka jiných zvířat, možnostmi zpracování v potravinářském průmyslu a jeho vlivem na lidské zdraví. Práci lze rozdělit na dvě části. První, obecná část pojednává o domestikaci, historii chovu ovcí a nemocech v chovech ovcí. Tato část má svou důležitost zejména proto, že bez domestikace by žádná možnost využití mléka nebyla a jen zdravé zvíře, jak fyzicky, tak psychicky nám může poskytovat užitek a produkci, kterou od něj očekáváme.
V druhé části se práce zabývá mlékem a jeho zpracováním. Uvádí se zde dvě vybraná mléčná plemena ovcí a vliv plemenné příslušnosti na produkci mléka. Dále se uvádí složení ovčího mléka a porovnání se složením ostatních zvířat, jejichž mléko je používáno v potravinářství. V práci se uvádí, že přítomnost jednotlivých složek ovčího mléka se až na výjimky neliší od mléka kozího či kravského, ale jeho rozdíl je především v obsahu těchto složek, který je u ovčího mléka v některých parametrech až dvojnásobná. Dále se práce zabývá zpracováním mléka na sýry, jogurty a další fermentované a mléčné výrobky, jejich postupem ve zpracování a použití mléčných kultur. V neposlední řadě se práce zabývá vlivem konzumace mléka, sýru a fermentovaných mléčných výrobků na zdraví lidí.
|
|
Využití plemene lacaune v ČR
Sůkupová, Michaela
Ve své bakalářské práci s názvem "Využití plemene lacaune v ČR" se zabývám historii chovu ovcí v České republice. Dále se zmiňuji o charakteristice francouzského plemene lacaune, jeho vzniku a plemenných znacích.V další části své práce se zabývám mléčnou užitkovostí ovcí a faktory, které ji ovlivňují a mezi které patří vliv výživy, plemene, zdravotního stavu, věku bahnice, délky a pořadí laktace, četnosti vrhu, frekvence a techniky dojení a další. Součástí mé práce je také popsat chemické složení mléka -- obsah sušiny, bílkovin, tuků, laktózy, minerálů a vitamínů. Následně se zaměřuji na získávání ovčího mléka a jeho dalším zpracování. Poslední část mé bakalářské práce je zaměřena na návrhy metodiky hodnocení dojivosti a kvality mléka, a popis laboratorních analýz.
|
|
Technologie výroby sýrů s mletou sýřeninou
Hrazdilová, Zlata
Tato práce je zaměřena na technologii výroby sýrů s mletou sýřeninou. Popisuje a co nejvíce přibližuje technologii výroby sýrů tohoto druhu, stručně popisuje historii sýrů s důrazem na historii výroby nejvýznamnějšího sýru s mletou sýřeninou, kterým je Cheddar. V následujících částech jsou popsány požadavky pro základní suroviny, kterými je mléko, startérová kultura a barvivo annatto. Dále jsou vysvětleny a co nejpřesněji popsány jednotlivé navazující technologické postupy s důrazem na proces čedarizace, který je v této výrobě specifický a jedinečný. Je přiblíženo chemické složení sýrů, nutriční hodnota a sortiment sýrů s mletou sýřeninou na českém a světovém trhu, zejména v anglicky mluvících zemích, kde je tento druh nejrozšířenější. V praktické části se práce věnuje názorům konzumentů a hodnotí jejich zájem o různé druhy přírodních zrajících sýrů.
|
|
Složení a vlastnosti ovčího mléka a jeho využití v mlékárenství
Nováková, Vendula
Tato bakalářská práce poskytuje informace o složení a vlastnostech ovčího mléka a také vlivech působících na jeho složení a vlastnosti. Jednotlivé složky a vybrané vlastnosti ovčího mléka jsou srovnávány s mlékem kravským. Dále je práce zaměřena na výživové aspekty ovčího mléka a produkty z něj vyrobené. Závěrem jsou charakterizovány nejvyhledávanější výrobky z ovčího mléka, což jsou zejména sýry, pro které je ovčí mléko vzhledem ke složení nejvhodnější. A také jsou popsány ostatní výrobky vyznačující se vysokou nutriční hodnotou a pozitivním vlivem na organismus člověka.
|
|
Podnikatelský plán na založení malého podniku
Šimíčková, Anna ; Fischer, Jan (oponent) ; Koudelková, Petra (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zaměřuje na vypracování podnikatelského záměru prodejny sýrů a jiných pochutin. Teoretická část definuje základní pojmy, jako je podnik, podnikání, podnikatel a také specifikuje právní formy podnikání na území České republiky. Dále definuje podnikatelský plán, jeho strukturu a analýzy, které se před zakládáním podniku provádí. Praktická část se zaměřuje na sestavení podnikatelského plánu prodejny sýrů a jiných delikates.
|
|
Použití extrakce tuhou fází pro frakcionaci lipidů v sýrové matrici
Scholzová, Kristýna ; Vespalcová, Milena (oponent) ; Vítová, Eva (vedoucí práce)
Tématem této práce je metoda extrakce tuhou fází jako prostředek k zisku frakce volných mastných kyselin ze sýrové matrice pro následné stanovení pomocí plynové chromatografie s FID detekcí. Teoretická část zpracovává informace ohledně složení mléčného tuku a souvisejících procesech, které vedou ke vzniku senzoricky aktivních komponent, mezi něž se volné mastné kyseliny řadí. Hlavním tématem literární rešerše jsou možnosti stanovení mastných kyselin v sýrech se zaměřením na dosavadní poznatky o použití extrakce tuhou fází k tomuto účelu. Expermentální část se zabývá nalezením vhodných parametrů a podmínek pro použití extrakce tuhou fází k frakcionaci lipidů na kolonách se zakotvenou aminopropylovou fází. Pro separaci lipidů byly použity kolony Agilent SampliQ Amino a pomocí vhodných směsí rozpouštědel byly eluovány frakce lipidů. Čistota a složení získaných frakcí byly ověřovány kombinací plynové a tenkovrstvé chromatografické techniky. Pro převedení mastných kyselin na methylestery ke stanovení plynovou chromatografií byly použity postupy podle normy ČSN EN ISO 12966-2. Součástí vyhodnocení jsou, mimo diskusi o vhodných experimentálních podmínkách, závěry ohledně optimálních množství vzorku a elučních činidel. Výsledky této práce jsou vhodným podkladem pro navazující optimalizační experimenty a následné zařazení validované metody do procesu stanovení volných mastných kyselin.
|