|
Právní úprava rozhlasového a televizního vysílání v České republice
Šebek, Marcel ; Benda, Josef (vedoucí práce) ; Šmíd, Milan (oponent)
Práce Právní úprava rozhlasového a televizního vysílání v České republice se zabývá rozborem a popisem relevantních právních předpisů z oblasti rozhlasového a televizního vysílání v ČR, s bližším rozpracováním jednotlivých hlavních právních institutů a subjektů. Po teoretickoprávním uvedení problematiky práce se krátce věnuje právnímu systému České republiky a následně též Evropské unie. Jádro práce tvoří ústřední tématika, tedy právní úprava rozhlasového a televizního vysílání v ČR. Úvod této části je věnován krátkému historickému resumé. Po něm již následují kapitoly, popisující konkrétní právní předpisy. Samostatné kapitoly jsou zde věnovány Zákonu o provozování rozhlasového a televizního vysílání, Zákonu o České televizi, Kodexu České televize, Zákonu o Českém rozhlasu, Kodexu Českého rozhlasu a Zákonu o audiovizuálních mediálních službách na vyžádání. Ve své závěrečné části se práce věnuje také některým vzdáleněji souvisejícím právním předpisům a jejich ustanovením. Jednotlivé kapitoly zde popisují relevantní právní instituty Zákona o regulaci reklamy, Etického kodexu Rady pro reklamu, Zákona o ochraně spotřebitele, Obchodního zákoníku a Občanského zákoníku.
|
|
Redakce mezinárodního života Československého rozhlasu v rozmezí let 1966-1969
Kotalová, Zdeňka ; Bednařík, Petr (vedoucí práce) ; Maršík, Josef (oponent)
Diplomová práce Redakce mezinárodního života Československého rozhlasu v rozmezí let 1966-1969 popisuje úkoly Redakce mezinárodního života a činnost jejích členů, publicistů a zahraničních zpravodajů v uvedeném časovém rámci. Počátky zahraničního zpravodajství jsou charakterizovány popisem rozhlasových přenosů ze zahraničí v období druhé světové války. Zmíněny jsou rovněž reportáže Františka Gela z procesů s nacistickými zločinci z německého Norimberku v letech 1945-1946. Následuje deskripce činnosti prvních zahraničních zpravodajů Československého rozhlasu. Nejdůležitější část práce pojednává o vzniku Redakce mezinárodního života a změnách, které provázely její zařazení do proměňující se struktury organizace Československého rozhlasu. Uvádím rovněž přehled a stručné životopisy ředitelů ČsRo, šéfredaktorů Redakce mezinárodního života a vybraných novinářských osobností z této redakce. Zlomový mezník v životě Redakce mezinárodního života v období tzv. pražského jara i srpna 1968 je rovněž podrobně zpracován. Součástí statě je činnost vybraných publicistů v období normalizace. Práce v sobě zahrnuje rovněž politické změny a aktivity vybraných novinářů po roce 1990. Podrobněji se zabývá také vznikem Radia Praha, tedy vysíláním Československého rozhlasu do zahraničí, a jeho proměnami v padesátých a...
|
|
Specifika rozhlasového vysílání pro posluchače ve věkové kategorii 30 až 50 let.
Drobná, Šárka ; Maršík, Josef (vedoucí práce) ; Moravec, Václav (oponent)
Bakalářská práce pojednává o rozhlasovém vysílání v České republice, které je zaměřeno na skupinu posluchačů ve věku od 30 do 50 let. Zabývá se zejména veřejnoprávními a soukromými stanicemi s celostátním pokrytím. Dále zjišťuje, jaké formáty stanic a pořadů ve vysílání pro cílovou skupinu dominují a co od vysílání očekávají sami posluchači cílové skupiny. Práce je rozdělena do kapitol a podkapitol. První kapitola je zaměřena na vývoj veřejnoprávního a soukromého rozhlasového vysílání po roce 1989. Je zde popsán proces demonopolizace Československého rozhlasu a vzniku konkurenčního prostředí privátních stanic, dále zánik Československého rozhlasu a vznik Českého rozhlasu, který nyní funguje jako veřejnoprávní instituce. Druhá kapitola se věnuje počátkům prvních soukromých rozhlasových stanic s celostátním významem. Třetí kapitola popisuje formáty, které se v rozhlasovém vysílání vyskytují v současné době, a to jak formáty rozhlasových stanic, tak formáty pořadů. Ve čtvrté kapitole je stručně charakterizován program tří nejoblíbenějších stanic cílové skupiny. V poslední kapitole práce je shrnutí výzkumné části. Pomocí dotazníkového šetření bylo zjištěno, jaké jsou ve vysílání rozhlasových stanic poslechové preference lidí v produktivním věku, kterým stanicím dávají přednost a jakou náplň vysílání...
|
|
Vývoj rozhlasového vysílání jako kulturní změna
Trubačová, Lenka ; Hubáček, Ondřej (vedoucí práce) ; Prokop, Michal (oponent)
Diplomová práce Vývoj rozhlasového vysílání jako kulturní změna je pojatá jako kulturologická srovnávací studie vývoje rozhlasu v Československu a ve Spojených státech amerických chápaného jako kulturní změna (vznik a transformace kulturního prvku). Práce je rozdělena na dvě části, teoretickou a analytickou. Teoretická část vychází z vymezení problematiky, dále se zabývá dějinami médií ve světě. Těžištěm teoretické části je popis vývoje československého a amerického rozhlasového vysílání. Analytická část spočívá ve vlastní analýze empirických dat, převážně sekundární analýze dostupných údajů o vývoji rozhlasu. Soustředí se také na kulturologickou interpretaci či reinterpretaci výsledků. Závěrečná kapitola se zabývá komparací vývoje rozhlasu v Československu a USA.
|
|
Specifika vysílání pro posluchače Radia 1.
Míkovcová, Eliška ; Maršík, Josef (vedoucí práce) ; Vedral, Jan (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá Radiem 1, jeho historií, formátovým zařazením, jednotlivými pořady a způsobem moderace. Cílem práce je identifikovat a popsat specifika vysílání, která tvoří "identitu" Radia 1. Stanice nevysílá hudbu na základě playlistu, ale náplň vysílání určují sami moderátoři, a proto právě jejich způsob moderace je klíčovým prvkem této práce. Výzkumná část práce se dělí na dvě kapitoly. V první z nich jsou popsány odchylky od spisovného jazyka, které byly vysledovány v jazykovém projevu moderátorů Radia 1. V druhé kapitole jsou porovnány pořady Odvážné Palce - Radio 1 a Čelisti - ČRo 4 - Radio Wave z hlediska obsahové struktury pořadů, jazykového projevu moderátorů a interpretace obou pořadů, tedy reakcí posluchačů. Obě tyto stanice jsou si formátově velmi podobné a oba pořady mají stejné žánrové i tematické zaměření. V závěru práce jsou shrnuty zjištěné faktory, které se na vytváření "identity" Radia 1 podílejí.
|
|
Historie a současnost Rádia Beat
Kondisová, Andrea ; Maršík, Josef (vedoucí práce) ; Lovaš, Karol (oponent)
Práce se zabývá historickým vývojem první classic rockové stanice v České republice - Rádia Beat. Stanice zahájila vysílání 1. ledna 2002 a už v prvních letech své existence dokázala, že i v české mediální krajině lze vybudovat (i přes úzkou profilaci) silné rockové rádio. Původně pražská stanice se v průběhu let rozšířila na téměř celé území České republiky a dnes je možné ho naladit na více než padesáti frekvencích ve všech regionech. V současnosti vyniká Beat mimo jiné tím, že ve svém vysílání nabízí každý večer specializované hudebně publicistické pořady. Práce je prvním uceleným portrétem stanice. Zaměřuje se kromě vývoje programu rovněž na personální strukturu Beatu, jeho propagaci a zázemí a zejména na komunikaci s posluchačskou skupinou. Její součástí je rovněž stručný popis toho, jak funguje Beat dnes (tedy v roce 2016) po stránce programové skladby, rozhlasové moderace nebo personální struktury. Práce poskytuje rovněž stručné teoretické pozadí k vývoji classic rockového formátu a jeho počátcích v České republice. Podrobně je v textu analyzován složený pořad Hard & Heavy (zejména po stránce mluveného projevu moderátorů), který se orientuje na extrémní hudební styly a ve vysílání Beatu se vyskytuje téměř od počátku jeho existence.
|
|
Jan Petránek a jeho pozice v médiích. Životopisná studie.
Fejtková, Pavlína ; Osvaldová, Barbora (vedoucí práce) ; Köpplová, Barbara (oponent)
(abstrakt) Diplomová práce s názvem Jan Petránek a jeho pozice v médiích. Životopisná studie. pojednává o životě a publicistické činnosti novináře Jana Petránka. Text odborné stati, jenž se věnuje rozsáhlému časovému období od Petránkova narození v roce 1931 až do roku 2016, je seřazen chronologicky. Jednotlivé kapitoly jsou uvozeny politicko-společenským kontextem daného časového období, který ovlivňoval nejen vysílání Československého rozhlasu, ale i novinářovu existenci. Stěžejní metodou pro vypracování této práce byla orální historie, tedy osobní rozhovor s Janem Petránkem, a práce s archivními materiály z fondů Národního archivu v Praze a Archivu Českého rozhlasu. Hlavní osou textu je Petránkova činnost v Československém rozhlase, kam nastoupil v roce 1951 a působil až do roku 1970, kdy byl propuštěn pro aktivní účast na protiokupačním vysílání v srpnu 1968. Pozornost byla věnována i Petránkovu rodinnému zázemí, podpisu Charty 77, působení v samizdatových Lidových novinách a v uskupení Šanson - věc veřejná, které bylo založeno v reakci na sebeupálení Jana Palacha. Vzhledem k faktu, že Jan Petránek do současnosti, tj. roku 2016, nadále externě spolupracuje s Českým rozhlasem a je častým hostem televizních pořadů, zaobírá se poslední kapitola jeho publicistickou činností po pádu komunistického...
|
|
Radio Imaging
Pokorný, Jaroslav ; PINKAS, Martin (vedoucí práce) ; URBAN, Ondřej (oponent)
Ve své práci se podrobně zabývám problematikou Radio Imagingu, tedy oblastí tvorby sebeidentifikačního zvukového obalu rozhlasové stanice, a jeho užitím v rozhlasovém vysílání. V práci se věnuji roztřídění a systematizaci všech prvků zvukového obalu a dramaturgii užití těchto prvků ve vysílání. V závěru práce se pak věnuji specifickému prostředí tvorby zvukového obalu veřejnoprávní stanice Českého rozhlasu pro mladé. V této práci se snažím uplatnit své dosavadní praktické zkušenosti z působení na této stanici a osobní vhled do problematiky. Uvádím zde příklady a mnou vytvořené ukázky jednotlivých prvků zvukového obalu. Součástí práce je i ukázkové CD.
|
|
Návrh segmentace posluchačů na českém trhu rozhlasových stanic
Ševelová, Veronika
Diplomová práce se věnuje rozhlasovému vysílání, přesněji chování posluchačů na rozhlasovém trhu a percepci reklam. Ke zjištění chování posluchačů při poslechu rádia a jejich preferencí bylo využito dotazníkového šetření (n = 502). Na základě výsledných dat byla provedena vhodná segmentace posluchačů na českém trhu rozhlasových stanic. Pro detailnější pochopení chování a postojů posluchačů byly realizovány hloubkové rozhovory (n = 20). Součástí práce bylo i zhodnocení vnímání reklamních rozhlasových spotů. Reklamní blok o 10 spotech byl testován na studentech PEF Mendelu (n = 215). Výsledky této práce byly zformulovány do návrhů a doporučení jak pro poskytovatele rozhlasového vysílání, tak i pro inzerenty rozhlasové reklamy.
|
|
Izolace
Richtr, Pavel ; Suchánek, Jiří (oponent) ; Filip, Stanislav (vedoucí práce)
Interaktivní Fm vysílačka, Interaktivní Instalace - Radioart. Nezavyslé rozhlasové vysílání, na třech stanicích. Obsahem je generovaný zvuk vytvořený analogovou syntézou, ovlivňovaný okolnímy vlivy počasí - déšť, vítr, Sluneční svit, teplota.
|