|
Diferenciace stability lokálních elit v obcích a mikroregionech Jihočeského kraje
Řezníčková, Pavla ; Chromý, Pavel (vedoucí práce) ; Váně, Petr (oponent)
Tato bakalářská práce pojednává o vnitřní diferenciaci Jihočeského kraje. Podstatou celé práce je posoudit možnosti hodnocení územní diferenciace venkovů z hlediska stability lokálních elit a ověřit nově navrženou metodiku hodnocení stability lokálních elit v zájmovém území. Na základě tohoto hodnocení jsme zjistili, že v modelovém území Jihočeského kraje dochází k územní diferenciaci stability lokálních elit a to v dichotomii kontinuálně se vyvíjející vnitrozemí versus pohraniční oblasti dosídlené po druhé světové válce. Hlavním zjištěním této práce je však souvislost diferenciace stability lokálních elit se sídelní strukturou obcí. Klíčová slova: Rozvoj venkova - periferie/jádro - venkov - lokální aktéři - elity
|
|
Diferenciace územních identit obyvatel na Karlovarsku
Dufková, Kateřina ; Chromý, Pavel (vedoucí práce) ; Osoba, Petr (oponent)
Diferenciace územních identit obyvatel na Karlovarsku Abstrakt Bakalářská práce se zabývá regionální identitou obyvatel Karlovarského kraje. Jeho příhraniční poloha a specifický historický a demografický vývoj (odsun tzv. českých Němců a téměř kompletní výměna obyvatelstva po druhé světové válce) z něj činí ideální modelové území pro zkoumání vztahu obyvatel k oblasti, v níž žijí. Na základě vyhodnocení dotazníkového šetření je posuzována zakořeněnost místních obyvatel a pocit sounáležitosti s územím kraje. Pozornost je pak věnována diferenciaci územních identit v jednotlivých typech mikroregionů, vzájemně se lišících svým ekonomickým a populačním vývojem. Klíčová slova regionální identita, Karlovarsko, pohraničí, periferie
|
|
Vývoj periferií v postindustriálním období v Česku a Rakousku na příkladu Slavonic a Waidhofenu an der Thaya
Horáček, Michal ; Marada, Miroslav (vedoucí práce) ; Bruckner, Lucie (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na analýzu periferií z hlediska přítomnosti postindustriálních jevů a hodnot se zaměřením na vnější periferii. Jejím cílem je odhalit především faktory a bariéry, které ovlivňují vývoj periferií a pomáhají jim překonávat jejich polohovou nevýhodu. Analýza dotazníkového šetření provedeného v obcích Slavonice a Waidhofen an der Thaya indikuje základní rozdíly ve vztahu k postmoderním hodnotám mezi dvěma geograficky blízkými lokalitami. Řízené rozhory s představiteli obcí pak přinášejí detaily o spolupráci a o jednotlivých bariérách rozvoje. Z výsledků lze usoudit, že rozdílné chování periferií způsobené odlišným historicko-politickým vývojem se ani po 25 letech demokracie v Česku nepřiblížilo k rakouskému modelu. Klíčová slova: periferie, postindustriální období, vývoj, spolupráce
|
|
Aesthetics of Periphery and Border (To Selected Aspects of Periphery and Border Phenomenon in Slovak Literature of the 20th Century in Central European Context).
Passia, Radoslav ; Chmel, Rudolf (vedoucí práce) ; Barborík, Vladimír (oponent) ; Káša, Peter (oponent)
Radoslav P a s s i a Estetika okraja a hranice (K vybraným aspektom fenoménov okraja a hranice v slovenskej literatúre 20. storočia v stredoeurópskom kontexte) Abstrakt Táto dizertačná práca sa venuje vybraným aspektom fenoménov okraja a hranice v slovenskej literatúre 20. storočia v stredoeurópskom kontexte. V úvodnej časti Hranica autor analyzuje niektoré texty stredoeurópskych autorov, ktoré sú tematicky zasadené do prostredia východných Karpát. Tento multietnický región je jedným z relatívne nezávislých kultúrnych areálov strednej Európy a je charakterizovaný unikátnou kombináciou hraničných izoglos geografického, jazykového a kultúrneho charakteru. Autor považuje za jeden z charakteristických prvkov literárneho zobrazenia východokarpatského hraničného areálu v 20. storočí naratívnu perspektívu cudzinca, vyhnanca alebo prisťahovalca v kombinácii s témami hranice a konfliktu medzi domácim a cudzím. Autor opisuje aj základné ideologické konštanty spojené s literárnym zobrazením tohto areálu. Spisovatelia (najmä českí a poľskí), ktorí nepochádzajú z východokarpatského hraničného areálu využívajú postavy cudzincov predovšetkým na reflexiu vzťahu medzi moderným a tradičným. V prózach autochtónnych autorov sa prostredníctvom postáv cudzincov často zobrazuje sebakolonizačné kultúrne úsilie areálu vo vzťahu k...
|
|
Vietnamský maloobchod jako součást problematiky nemetropolitních oblastí Česka
Horáček, Jiří ; Čermák, Zdeněk (vedoucí práce) ; Freidingerová, Tereza (oponent)
Vietnamské potravinové obchody jsou lokalizovány po celém Česku a v nemetropolitních oblastech jsou často jedinou možností nákupu potravin. Práce je zaměřená na zkoumání fungování vietnamského maloobchodu v kontextu problematiky obslužnosti malých měst a venkovského osídlení v Česku. Jedním z hlavních cílů práce je ověřit, jestli jsou právě vietnamské obchody jednou z možností, jak zachránit stále upadající obslužné funkce venkova. Vzhledem k tomu, že se v rámci problematiky obslužnosti venkova jedná o rozsáhlé téma, práce přináší pouze dílčí výsledky, které bude zapotřebí ověřit v dalších studiích. V úvodních částech jsou analyzovány procesy vietnamské migrace do naší země a následně je charakterizován vývoj maloobchodu. Další část je zaměřená na fungování vietnamského maloobchodu a čerpá zejména ze strukturovaných rozhovorů provedených v rámci výzkumu. Kvantitativní část výzkumu je zaměřena na problematiku rozmístění obchodů a v empirické části je na základě provedeného dotazníkového šetření hodnoceno fungování maloobchodu v Zásmukách se zaměřením na vietnamské potravinové obchody. Z provedených analýz vyplývá, že jsou vietnamské potravinové obchody jedním z řešení, jak udržet obchodní obslužnost ve venkovských obcích. Vzhledem k efektivitě jejich fungování, v rámci které jsou minimalizovány...
|
|
Komparativní přístupy Karla Krejčího v jeho pojetí české a polské literatury
Matějková, Veronika ; Janoušek, Pavel (vedoucí práce) ; Svatoň, Vladimír (oponent) ; Trávníček, Jiří (oponent)
Dizertační práce zachycuje a interpretuje střety mezi literárněvědnými dobovými diskurzy na jedné straně a jednotlivcem v postavě bohemisty, slavisty a komparatisty Karla Krejčího (1904- 1979) na straně druhé. Na základě autorových literárněhistorických a komparatistických studií i jeho účasti v soudobých metodologických diskusích dizertace analyzuje, jak se tyto střety promítaly do jeho pojetí literárněvědné metody i práce literárního historika a komparatisty obecně. Vychází přitom z rozporuplné recepce Krejčího vědecké tvorby: zatímco je uznáván jako veličina slavistických studií, tak v celkovém kontextu české literární vědy zaujímá marginální pozici "outsidera". Dizertace sleduje, jak autor stál se svými metodologickými stanovisky v opozici vůči převládajícímu trendu. Jako adept slavistiky kritizoval její tzv. vlivologii a pozitivistické metody; v meziválečném období se přiklonil k sociologii literatury, přestože si nezískala popularitu; přes zaujetí fenomenologií i formalismem hájil svou "historicko-sociologickou" pozici vůči prosazujícímu se strukturalismu; v padesátých letech napsal "marxistické dějiny polské literatury", nikdy se ovšem s marxistickou vědou zcela neztotožnil; tvořil komparatistické studie v době, kdy byla komparatistika ještě odsuzována jako "kosmopolitní vlivologie"....
|
|
Motiv trestu a viny v povídkové a dramatické tvorbě Františka Langra
Krsková, Kateřina ; Mravcová, Marie (vedoucí práce) ; Holý, Jiří (oponent)
Práce popisuje vývoj a variantnost motivu zločinu a trestu v prozaickém a dramatickém díle Františka Langera. Po úvodní úvaze o zločinu a trestu se zabývá rozborem Dostojevského románu "Zločin a trest", který měl na Langerovo pojetí těchto pojmů značný vliv. Nastiňuje také podobu zločinu a trestu v české literatuře na přelomu 19. a 20. století, která na Langera mohla zapůsobit. Snaží se v první části ozřejmit, jak se tyto motivy v počínající zprvu povídkové tvorbě autora rozvíjely. Pracuje se zde s prozaickými sbírkami "Zlatá Venuše" a "Snílci a vrahové". V druhé části se pak zaměřuje na jejich vytříbenou a mnohdy velmi problematickou podobu v Langerových dramatech "Svatý Václav", "Periférie", "Velbloud uchem jehly", "Obrácení Ferdyše Pištory", "Andělé mezi námi" a "Dvaasedmdesátka" a snaží se ji vystihnout a charakterizovat.
|
|
Separatistické tendence v Evropě - případ Katalánska a Padánie
Voráček, Michal ; Romancov, Michael (vedoucí práce) ; Riegl, Martin (oponent)
Bakalářská práce se věnuje katalánskému a padánskému (severoitalskému) separatismu. Jejím cílem je analyzovat a komparovat separatistické tendence ve dvou evropských regionech, tedy v Katalánsku a v oblasti tzv. Padánie na pozadí historického vývoje v rámci jejich domovských států. Práce je kombinací deskripce a komparativní případové studie a je rozdělena do dvou hlavních částí. Teoretická část vymezuje základní pojmy, které jsou klíčové pro porozumění problematice separatismu a které prostupují celou prací. Dále je v teoretické části stručně představena teorie konfliktních linií Steina Rokkana a Seymoura Martina Lipseta, především pak konfliktní linie centrum-periferie, z níž pak vychází část praktická. Praktická část se pak ve dvou samostatných kapitolách věnuje původu a vzestupu katalánského, respektive padánského separatismu, a to s akcentem na historický vývoj analyzovaných regionů, jejich současné postavení v rámci Španělska, respektive Itálie, hlavní faktory ovlivňující separatistické a nacionalistické nálady a na současnou politickou reprezentaci obou regionů. V závěrečné kapitole jsou získaná data komparována s cílem najít základní podobnosti a odlišnosti mezi separatismem v Katalánsku a tzv. Padánii.
|
| |
|
Role lokálních aktérů v socio-ekonomickém rozvoji západočeského příhraničí
Svoboda, Jan ; Komárek, Marek (vedoucí práce) ; Hlaváček, Petr (oponent)
Předkládaná bakalářská práce usiluje o rozšíření dosavadních teoretických, a zejména empirických, poznatků o roli aktérů lokálního rozvoje na odlišný stav socio-ekonomické vyspělosti obcí situovaných v příhraničních periferních oblastech Česka. Stěžejní rámec pro hodnocení veškerých výstupů tvoří koncept tzv. institucionální hustoty území. V této práci analyzovaný datový soubor je výstupem z celkem 24 polostrukturovaných rozhovorů se starosty obcí bez rozšířených kompetencí v rámci státní správy. Hlavním cílem předkládané práce je na základě analýzy polostrukturovaných rozhovorů pochopit a objasnit hustotu sociálních interakcí v rozvojových aktivitách jednotlivých obcí. Jelikož vykonané rozhovory rovnoměrně pokrývají celé sledované území okresu Cheb, bylo možné na základě zjištěných poznatků nejen hodnotit dílčí sociální interakce, ale také porovnávat tyto interakce v rámci celého území sledovaného okresu (tedy např. srovnávat nižší administrativní jednotky, dobrovolné svazky obcí a další prostorové subjekty). Závěry této práce pak byly srovnávány se závěry provedenými v oblasti vnitřní periferie zkoumané za pomoci podobné metodiky v letech 2016 a 2017 ve východních Čechách. Ke stěžejním zjištěním patří potvrzení klíčové role osoby starosty v lokálním rozvoji a důležitost aktivního přístupu obce v...
|