|
Podpora kognitivních schopností seniorů v rezidenčních zařízeních
Kňavová, Kristýna ; Felcmanová, Lenka (vedoucí práce) ; Šiška, Jan (oponent)
Diplomová práce se zabývá možnostmi podpory aktivizace kognitivních schopností v seniorském věku. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Teoretická část se zaměřuje na definici procesu stárnutí jedince s důrazem na změny kognitivních funkcí a možnosti podpory jejich stimulace. V praktické části jsou prezentovány výsledky kvalitativního výzkumu, u něhož byl sběr dat realizován prostřednictvím polostrukturovaného rozhovoru s pracovníky a klienty čtyř domovů pro seniory a podpořen záměrným pozorováním aktivizace kognitivních funkcí. Hlavním cílem je získání přehledu o obsahu a formách aktivizačních činností se zaměřením na kognitivní funkce ve zvolených zařízeních. Cílem je také získání přehledu o frekvenci, diferenciaci a efektivitě výše zmíněných aktivizačních činností ve zvolených zařízeních a vytvoření obecného doporučení pro pracovníky zařízení se záměrem zkvalitnit či doplnit portfolio poskytovaných aktivit. KLÍČOVÁ SLOVA Stáří a stárnutí, kognitivní funkce, narušení kognitivních funkcí, rozvoj kognitivních funkcí, Demence, institucionální péče
|
| |
|
Neuropsychiatrické a kognitivní aspekty časných stádií Alzheimerovy choroby a ostatních neurodegenerativních onemocnění ve stáří
Matušková, Veronika ; Vyhnálek, Martin (vedoucí práce) ; Kopeček, Miloslav (oponent) ; Mitterová, Kristína (oponent)
Neuropsychiatrické a kognitivní aspekty časných stádií Alzheimerovy choroby a ostatních neurodegenerativních onemocnění ve stáří Abstrakt Časná diagnostika Alzheimerovy nemoci (AN) je v současnosti zaměřená na stádia předcházející syndrom demence, tedy na stádium preklinické, a stádium mírné kognitivní poruchy (MCI). Průkaz AN pomocí specifických biomarkerů přítomnosti beta amyloidu a tau proteinu je však v klinické praxi omezeně dostupný a mnohdy nákladný či invazivní. Zjišťování časných klinických známek AN má tedy nadále své nezastupitelné místo. Cílem této disertační práce je přispět k časné diagnostice AN zkoumáním specifických kognitivních markerů a neuropsychiatrických symptomů (NPS), kterým se dosud nevěnovala dostatečná výzkumná i klinická pozornost. První studie představuje kritéria pro tzv. mírnou behaviorální poruchu (MBI), syndrom analogický mírné kognitivní poruše (MCI) popisující nově vzniklé a přetrvávající NPS ve starším věku, a mapuje příznaky MBI napříč kognitivním spektrem prostřednictvím dotazníku mírné behaviorální poruchy (MBI-C), přeloženého a adaptovaného v rámci studie. Druhá studie ukazuje, že závažnost příznaků dle MBI-C, zejména poruch kontroly impulzů a motivace u nedementních starších osob, souvisí s nižším objemem či tloušťkou struktur v mediálním temporálním laloku (tj....
|
| |
|
Sociální práce s lidmi s Alzheimerovou chorobu
POLACHOVÁ, Kateřina
Práce se zaměřuje na problematiku komunikace při sociální práci s lidmi s Alzheimerovou chorobou. Je rozdělena na část teoretickou a praktickou. V teoretické části popisuji charakteristiku, příznaky, rizikové faktory Alzheimerovy choroby. Dále popisuji problematiku komunikace sociálních pracovníků, pracovníků v sociálních službách a rodinných příslušníků s klienty s Alzheimerovou chorobou. Praktické část obsahuje výzkum metodou dotazování. Pomocí dotazníku jsem zjistila, zda je komunikace důležitá v sociální práci s lidmi s Alzheimerovou chorobou a jaké problémy jsou s ní spojené. Dotazovala jsem se ve 2 sociálních zařízeních, které poskytují komplexní služby klientům s Alzheimerovou chorobou.
|
|
Kognitivní trénink jako součást fyzioterapie u pacientů po cévní mozkové příhodě.
ZACHAŘOVÁ, Judita
Tématem mé bakalářské práce je "Kognitivní trénink jako součást fyzioterapie u pacientů po cévní mozkové příhodě". Cévní mozková příhoda je závažné neurologické onemocnění, které se vyznačuje vysokými procenty následné invalidity a také mortality. Vzniká na podkladě vaskulární poruchy a vyznačuje se specifickými příznaky. S tímto častým onemocněním se setkáváme u stále většího množství populace a to i mezi mladšími ročníky. Hlavním cílem práce bylo přiblížit problematiku cévní mozkové příhody a to společně s problematikou jejího vlivu na kognitivní funkce. Jako další cíl bylo navržení, uskutečnění a zhodnocení fyzioterapeutických postupů s prvky kognitivního tréninku u vybraných pacientů. V teoretické části je obsažen popis problematiky cévní mozkové příhody a to s jejími projevy, dopady a způsoby léčby tohoto onemocnění. Následovně jsou popsány jednotlivé kognitivní funkce, kognitivní deficit, léčba, kognitivní trénink a rehabilitace společně s motoricko-kognitivním tréninkem a testováním. Praktická část byla vyhotovena pomocí kvalitativního výzkumu, který byl proveden na třech pacientech po cévní mozkové příhodě s kognitivním deficitem, kteří byli hospitalizováni na Rehabilitačním oddělení Nemocnice České Budějovice a.s. Výzkum obsahoval kineziologický a neurologický rozbor a testování kognitivních funkcí. Dle získaných dat byl pro pacienty sestaven individuální krátkodobý a dlouhodobý rehabilitační plán. Fyzioterapie s prvky kognitivního tréninku aplikovaného během tréninku chůze probíhala po dobu dvou týdnů na daném oddělení. Terapie byla u všech pacientů úspěšná a prokazovala zlepšení motorických funkcí v postižených končetinách a v oblasti stereotypu chůze. Kognitivní funkce dle dosažených výsledků Mini-Mental State Examination také vykazovaly zlepšení u všech pacientů.
|
|
Screening poškození a návrh rehabilitačního programu exekutivních funkcí u uživatelů návykových látek z pohledu adiktologa
Votavová, Aneta ; Šťastná, Lenka (vedoucí práce) ; Miovský, Michal (oponent)
Celé výzkumné šetření vychází z hypotézy, že vlivem pravidelného a dlouhodobého abúzu návykových psychotropních látek se zvyšuje riziko vzniku poškození exekutivních a kognitivních funkcí u daného uživatele. Pokud dojde k často dochází ke snížení kvality života jedince. Adiktolog by měl být schopen u svých pacientů zpozorovat deficit a pokud by byl potvrzen, také správným způsobem intervenovat. Cílem výzkumného šetření je vytvoření návrhu dvou kognitivních rehabilitačních gramů, které by se daly implementovat do klinické práce s by byl zjištěn exekutivní či kognitivní deficit u pacienta, vybrané programy by měl schopny kvalitní a účinné rehabilitace. Každý z programů by tímto způsobem mohl přinést vyšší kvalitu života u vybraných pacientů. Dalším cílem diplomové práce je otestování vybraného výzkumného souboru na poškození exekutivních funkcí. Výzkumný soubor je rozdělen na čtyř skupiny. Každá skupina je charakteristická abúzem vybrané n či skupinou návykových látek. Každý participant výzkumného souboru byl otestován prostřednictvím testové baterie. Testová baterie je složena z několika částí. Jedná se o Frontal Assessment Battery, Test azník životní spokojenosti, Barthel Index, Beckův inventář Dysexekutivní dotazník a Test instrumentálních všedních dovedností. Testová baterie slouží baterie dokáže odhalit...
|
|
Možnosti rozvoje kognitivních funkcí u seniorů
Dvořáková, Veronika ; Felcmanová, Lenka (vedoucí práce) ; Šumníková, Pavlína (oponent)
Diplomová práce se zabývá možnostmi rozvoje kognitivních funkcí u seniorů. Je zaměřena na nejčastěji narušené kognitivní funkce ve vyšším věku. Hlavními cíli práce bylo zjistit, jak jsou kognitivní funkce stimulovány u osob v seniorském věku v rámci pobytových služeb neboli v domovech pro seniory, dále v terénních pečovatelských službách a také u seniorů žijících samostatně, kteří jsou závislí na podpoře rodinných příslušníků. Dalším cílem bylo vytvoření konkrétního intervenčního programu, jenž bude mít příznivý vliv na rozvoj kognitivních funkcí u seniorů. Výsledky, získané z analýzy jednotlivých rozhovorů, jsou sepsány do tří případových studií, které jsou rozděleny dle výše zmíněných služeb. Výsledky tohoto kvalitativního výzkumu poukazují na to, že v každé ze sledovaných forem péče se pokouší věnovat seniorovi a jeho kognitivním funkcím. V některých případech bylo zjištěno cílené zaměření pouze na paměť, jinde se zase zaměřují na všestranný rozvoj kognitivních funkcí. Vždy však pracují s individuálními potřebami a zdravotním stavem seniora. Rozhovory bylo odhaleno, že oslovení pracovníci podporují rozvoj kognitivních funkcí přímo určenými aktivitami v průběhu celého dne. Naopak rodinní příslušníci u svých blízkých, v seniorském věku, rozvíjí formou rozhovorů především dlouhodobou paměť. Druhým...
|
|
Ergoterapie u osob se závislostí na alkoholu v rámci hospitalizace: Návrh terapeutického programu pro rehabilitaci kognitivních funkcí
Gašparová, Pavlína ; Rodová, Zuzana (vedoucí práce) ; Pluhaříková-Pomajzlová, Jana (oponent)
DIPLOMOVÉ PRÁCE Jméno, příjmení: Bc. Pavlína Gašparová Vedoucí práce: Bc. Zuzana Rodová, M.Sc. Název diplomové práce: Ergoterapie u osob se závislostí na alkoholu v rámci hospitalizace: Návrh terapeutického programu pro rehabilitaci kognitivních funkcí Abstrakt diplomové práce: Diplomová práce se věnuje problematice rehabilitace kognitivních funkcí u osob se závislostí na alkoholu. Hlavním cílem práce je navrhnout a zhodnotit terapeutický program zaměřený na nejčastěji poškozené kognitivní funkce u osob se závislostí na alkoholu. Vedlejšími cíli je vytvoření materiálů pro jednotlivé části programu a zjištění spokojenosti pacientů s programem. Teoretická část práce obsahuje obecné poznatky týkající se problematiky závislosti na alkoholu a kognitivních funkcí. Pozornost je věnována také problematice poškození mozku vlivem závislosti na alkoholu a s ním související kognitivní rehabilitaci. V závěru teoretické části práce jsou uvedeny možnosti ergoterapeutické intervence v oblasti adiktologie a současný stav ergoterapie v adiktologické péči v České republice. Praktická část práce zahrnuje návrh terapeutického programu a čtyři případové studie pro zhodnocení jeho vlivu na kognitivní funkce a kvalitu života jedinců . Pro zhodnocení programu byla využita Krátká neuropsychologická baterie (KNB), Londýnská...
|
|
Možnoti rozvoje kognitivních funkcí u osob v seniorském věku
Veselovská, Nicola ; Zemková, Jaroslava (vedoucí práce) ; Šumníková, Pavlína (oponent)
Tato diplomová práce s názvem "Možnosti rozvoje kognitivních funkcí u osob v seniorském věku" se zabývá problematikou aktivizace seniorů, prostřednictvím které dochází k rozvoji či alespoň uchování stávajících schopností seniora. Zároveň je snaha prostřednictvím aktivizace předcházet vzniku poškození kognitivních funkcí, které se vlivem stáří přirozeně oslabují. V teoretické části je popsáno a charakterizováno vývojové období stáří, dále kognitivní funkce a jejich možné poruchy vyskytující se u osob v seniorském věku. Zde se práce zaměřuje na popis demence, Alzheimerovy choroby a Parkinsonovy nemoci, na možné příčiny vzniku, průběh onemocnění a klinické projevy, důsledky a terapeutické přístupy. Třetí kapitola představuje stěžejní část, neboť se zde práce zabývá možnými nefarmakologickými přístupy a aktivizací osob v seniorském věku. V empirické části jsou popsány aktivizační činnosti, které realizuje Domov pro seniory Háje, kde bylo výzkumné šetření prováděno. Empirická část se zaměřuje na aktivizaci intaktních klientů i klientů trpící Parkinsonovou nemocí. Dále jsou v této části předloženy a popsány ukázky ze čtyř aktivizačních bloků, které byly realizovány jak s intaktními klienty, tak také s klienty s Parkinsonovou nemocí. Následně je uvedeno zhodnocení rozhovorů realizovaných s vybranými...
|