|
Bid rigging ve veřejných zakázkách
Kohútová, Zuzana ; Horáček, Tomáš (vedoucí práce) ; Eichlerová, Kateřina (oponent)
Resumé Práce se zabývá uceleným právním výkladem o bid riggingu a jeho projevech ve veřejných zakázkách. Bid rigging definován jako nikoli nevyhnutá koordinace soutěžitelů ve výběrových řízeních, která je realizována tím, že tito soutěžitelé podávají nabídky podle podmínek mezi nimi akceptovaných. Práce stručně shrnuje dostupné poznatky o výskytu bid riggingu a to zejména s ohledem na jediné dva případy bid riggingu, které se do dnešního dne v České republice podařilo identifikovat, prokázat a potrestat. Tyto poznatky dokládají, že ačkoliv je riziko výskytu bid riggingu vyšší zejména na trzích s omezeným počtem účastníků, může se vyskytovat na jakýchkoli trzích. Práce dále poskytuje výklad o bid riggingu jako zakázané dohodě narušující hospodářskou soutěž, která má vždy za následek narušení nebo vyloučení soutěže, a představuje tak jedno z nejzávažnějších protisoutěžních jednání, které může působit obrovské ekonomické škody. Samostatná kapitola je věnována projevům bid riggingu ve veřejných zakázkách. Tato kapitola analyzuje právní základ zákazu bid riggingu ve veřejných zakázkách, jeho dopady na principy hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti ve veřejných zakázkách, a poukazuje na faktory, které mohou výskyt bid riggingu podporovat. S ohledem na tuto analýzu práce formuluje několik doporučení pro prevenci...
|
|
Právní a ekonomické aspekty kartelových dohod v ČR
Matějka, Martin ; Hrabincová, Dagmar (oponent) ; Blažek, Jiří (vedoucí práce)
Práce se zabývá dopadem kartelových dohod na jednotlivé subjekty hospodářské soutěže v rámci širších makroekonomických souvislostí. Na základě predikovaného chování na mikroúrovni jsou nastíněny možné makroekonomické důsledky. Současná praxe ochrany hospodářské soutěže v České republice je vymezena v rámci možných filozoficko-politických přístupů s důrazem na právní rámec. Celková orientace ochrany hospodářské soutěže vyznívá ve prospěch spotřebitelského blahobytu, jenž lze označit za primární cíl. Základní pojmy jsou vymezeny na základě faktického užívání se zaměřením na problematické otázky aplikační praxe. V praktické části je stručně představen průběh řízení včetně možných opravných prostředků.
|
|
Řešení kartelových dohod v ČR a v EU
Krocová, Denisa ; Štípek, Vladimír (vedoucí práce) ; Doležal, Ondřej (oponent)
Tato bakalářská práce se věnuje ochraně hospodářské soutěže v oblasti zakázaných kartelových dohod. Teoretická část charakterizuje úlohu a poslání českého Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže a Evropské komise, objasňuje důležité pojmy a popisuje postup antimonopolního orgánu při šetření kartelové dohody. V této práci vysvětluji, na jakém principu funguje program leniency a procedura narovnání. V praktické části zkoumám konkrétní příklady kartelů z České republiky a z Evropské unie. Účelem práce je zhodnotit efektivitu postupů a nástrojů použitých Evropskou komisí a Úřadem pro ochranu hospodářské soutěže při odhalování a řešení kartelových dohod.
|
|
Veřejnoprávní postihy dohod narušujících hospodářskou soutěž ve vybraných právních systémech
Nováková, Tereza ; Boháček, Martin (vedoucí práce) ; Levý, Jan (oponent)
Cílem této práce je prokázat škodlivost kartelů a z ní vyplývající potřebu kartely sankcionovat. Konkrétně je pak cílem práce pomocí analýzy veřejnoprávních postihů posoudit, které z nich jsou vhodné pro české právní a ekonomické prostředí s ohledem na jejich účinný odstrašující efekt. Mojí hypotézou je, že trestní postih typický pro americké antitrustové právo není pro český právní systém vhodným. Vhodnou alternativou by mohla být tzv. diskvalifikace ředitelů zodpovědných za vznik kartelu, která, jakožto sankce zaměřená na konkrétní jedince, by mohla úspěšně řešit problémy zmocnění plynoucí z odlišných zájmů investorů korporace na straně jedné a výkonných ředitelů na straně druhé. Individuální sankce v kombinaci s již existujícími pokutami udělované samotné korporaci by mohly odradit obě strany vztahu investor-ředitel od uzavírání kartelu.
|
| |
|
Monopolizace obranných agentur: Je stát nevyhnutelný?
Jonáš, Josef ; Šíma, Josef (vedoucí práce) ; Běláčková, Vendula (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá problematikou udržitelnosti a stability anarchie v dlouhém období. Zhodnoceny a s empirickými pozorováními anarchických společností jsou srovnány teorie Roberta Nozicka, Tylera Cowena a Randalla G. Holcomba ukazující nevyhnutelný vznik státu z přirozeného stavu. Představeny a zanalyzovány jsou i návrhy na možné vyhnutí se vzniku státu i přes případnou tendenci anarchie k monopolizaci v podobě vertikálně integrovaných proprietárních komunit, nápravného státu a ideologií. Výsledkem práce je zpochybnění teorií popisujících nevyhnutelný vznik státu i prvních dvou návrhů na vyřešení tohoto problému. V závěru práce je vyzdvihnuta role ideologie jako rozhodujícího faktoru v dosažení a udržení anarchie v dlouhém období.
|
|
Program Leniency v kartelovém právu a jeho následky v praxi
Kolářová, Tereza ; Boháček, Martin (vedoucí práce) ; Vozáb, Jakub (oponent)
Diplomová práce se zabývá programem Leniency, jedním z nejdůležitějších nástrojů Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže a Evropské komise pro odhalování kartelových dohod. Cílem diplomové práce je provést analýzu úpravy programu Leniency v České republice, z praktického pohledu pak zjistit jeho využívání ze strany účastníků kartelových dohod a jeho efektivnost ze strany Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže. Práce má také zachytit vznik a vývoj programu a také jeho ovlivnění evropským právem. Práce je rozdělena do čtyř částí. První část se věnuje kartelovým dohodám. Druhá část se zaměřuje na prosazování kartelového práva, které je rozděleno z hlediska právní úpravy na veřejné a soukromé. Třetí část je jádrem teoretické části práce, detailně se věnuje úpravě programu Leniency na úrovni Evropské unie a České republiky, jsou zde také nastíněna úskalí programu a jejich možná řešení. Čtvrtá část se zaměřuje na praktickou stránku programu Leniency, jeho harmonizaci v členských státech Evropské unie a aplikaci v České republice v rozhodnutích Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže.
|
|
NIRA JAKO KONCEPČNÍ OMYL. PŘÍČINY SELHÁNÍ KORPORATIVISTICKÉHO PROJEKTU
Máslo, Lukáš ; Tajovský, Ladislav (vedoucí práce) ; Skřivan, Aleš (oponent)
V této práci analyzuji příčiny neúspěchu ozdravného programu vycházejícího ze Zákona o národní průmyslové obnově (NIRA), jehož implementaci zajišťoval Národní úřad pro obnovu (NRA). Zkoumám nejprve ideové kořeny zákona a myšlenkové směry, které se do něj promítly. Následně se věnuji obsahu, procesu vytváření a schvalování kodexů poctivé konkurence a skutečnostem, které je determinovaly. V další části podrobně rozebírám procedury vynucování kodexů a zajišťování jejich dodržování, včetně peripetií, kterými tyto procedury prošly. Pochopení těchto procedur totiž považuji na nezbytné pro porozumění rostoucího odporu části podnikatelů vůči NRA. V posledních dvou kapitolách se věnuji vlastním příčinám krachu NRA. Tyto příčiny dělím na ty, které podle mého soudu přímo nevyplývaly z koncepce NIRA a které se mohly projevit při implementaci jakéhokoli jiného programu. A dále na příčiny, které přímo vyplývaly ze samotné podstaty legislativy. Ty pak ještě rozděluji na příčiny (defekty) vyplývající z NIRA pouze vlivem konkrétních historických okolností času a místa a na příčiny krachu vyplývající z koncepce zákona nutně, bez ohledu na okolnosti. Mou ústřední myšlenkou, v jejíž prospěch předkládám v této práci argumenty, je, že NIRA by býval musel skončit neúspěchem, právě díky inherentním problémům, které obsahoval, i kdyby nebylo rozhodnutí Nejvyššího soudu v případu Schechter. V souladu s Misesovou ideou o nutné nestabilitě jakéhokoli intervencionistického modelu vyslovuji hypotézu, že NIRA měl před sebou pouze dvě cesty. Jedna vedla k návratu ke stavu před přijetím zákona, druhá cesta vedla ve směru centrálního plánování, ať už v jakékoli podobě, které jediné mohlo, ačkoli jen krátkodobě, řešit problémy vyplývající z absentující meziodvětvové koordinace ve stavu fragmentace tržního řádu.
|
|
Vybrané právní nástroje používané při prokazování kartelových dohod
Šemora, Vítězslav ; Boháček, Martin (vedoucí práce) ; Raus, David (oponent)
Tématem předkládané diplomové práce je pojem kartelu, který může být s určitou mírou zjednodušení definován jako dohoda narušující hospodářskou soutěž na horizontální úrovní trhu, a dále pak právní nástroje, jež jsou používány při jejich odhalování a postihování. Konkrétně se jedná tři nástroje, jmenovitě o neohlášená místní šetření (tzv. dawn rides), ukládání sankcí a sankční politiku a o program shovívavosti (leniency program). Uvedené nástroje jsou obecně považovány za nejdůležitější a nejefektivnější prostředky používané v procesu prokazování kartelových dohod a jsou v zásadě nutnou podmínkou efektivnosti soutěžního práva jako takového. V souladu s tématem je práce rozdělena do tří relativně samostatných částí. První část je věnována teoretickému a normativnímu zakotvení pojmů dohoda narušující hospodářskou soutěž a kartel. Účelem této části práce je charakterizovat uvedené pojmy způsobem, který umožní jejich další analýzu v ústřední části práce, kterou je deskripce výše uvedených právních nástrojů. Druhá, nosná, část práce pojednává proto o jednotlivých právních nástrojích, a je rozdělena do tří samostatných kapitol. Závěrečná část práce se věnuje shrnutím dosažených závěrů a zhodnocením dosažených výsledků, včetně případných návrhů pro futuro.
|
|
Antimonopolní politika České Republiky a Evropské Unie v oblasti uzavírání kartelových dohod
Voráčková, Michaela ; Munzi, Tomáš (vedoucí práce) ; Zemplinerová, Alena (oponent)
práce pojednává o problematice odhalování kartelových dohod, které spolu uzavírají podniky s cílem "pojistit si své zisky". Tyto dohody jsou ovšem ve většině zemí zakázány. Antimonopolní úřady, "střežící" soutěžení podniků na trhu, odhalují a trestají kartelové dohody a podobné snahy firem, v rámci ochrany hospodářské soutěže. Cílem práce je analýza efektivnosti leniency programu, který se k odhalování kartelů používá. V práci zkoumám fungování leniency programu v České republice a Evropské unii, počty případů, úspěchy v odhalování velkých a škodlivých kartelů a rozdíly v konečných pokutách po soudních rozsudcích. Na závěr shrnu své poznatky a názory na leniency program a celkově na problematiku kartelů s možnými návrhy na zlepšení.
|