|
Kinematografie a federalizace Československa
Fořt, Ferdinand ; Klimeš, Ivan (vedoucí práce) ; Czesany Dvořáková, Tereza (oponent)
Hlavním cílem této bakalářské práce je zmapovat a popsat změny v československé kinematografii vzniklé v souvislosti či následkem federalizace státu, která se uskutečnila s účinností od 1. ledna 1969 prostřednictvím Ústavního zákona č. 143/1968 Sb. o československé federaci. V úvodí části se práce zabývá politickým ovzduším roku 1968 a konkrétními kroky, jež vedly k federalizaci státu. Ve druhém a nejpodstatnějším oddíle je nastíněn postup, jakým bylo realizováno rozdělení kinematografie na federálních principech. Autor si všímá právních aktů, prostřednictvím nichž k tomuto rozdělení došlo, ekonomických aspektů rozdělení, chystaných, avšak nerealizovaných opatření a rovněž dílčích sporných otázek spojených s federalizací, jako byla míra integrace distribuce a zahraničních styků. Ve třetí části je pozornost zaměřena na federální rozdělení Svazu československých filmových a televizních umělců, který však byl vládnoucí posrpnovou mocí nedlouho poté zrušen. Závěrečná část pak představuje krátký exkurz do situace a organizačních změn (nejen) v kinematografii na počátku normalizace.
|
|
ʻSudeten Germansʻ in Czech cinematography from 1945: changes and constants
Koutská, Anna ; Blahak, Boris (vedoucí práce) ; Tvrdík, Milan (oponent)
Práce diachronně popisuje vývoj zobrazování sudetských Němců a problematiky odsunu v československém a českém filmu. Klade si otázku souvislosti dobového kulturního a politického klimatu s filmovým pojetím této problematiky a trvanlivosti zavedených schémat a klišé. Ve čtyřech výrazných kulturně-historických epochách je na základě sekundární literatury a dobové kritiky analyzováno pět filmů. Padesátá léta: Nástup, šedesátá léta: Adelheid, éra normalizace: Cukrová bouda a Zánik samoty Berhof, po roce 1989: Habermannův mlýn.
|
|
Analýza filmových postav kyboržek z perspektivy postmoderních a post-teoretických přístupů k tělu a konstituování identity.
Bubeníčková, Kateřina ; Fišerová, Michaela (vedoucí práce) ; Kobová, Ĺubica (oponent)
Diplomová práce se zaměří na analýzu základních typů filmových postav umělých žen, tedy bytostí kloubících "ženství" (lidství) a technologii vykazujících vnější ženské pohlavní znaky či charakteristiky stereotypně vnímané jako ženské (např. kyboržky, androidky, robotky) z perspektivy postmoderního a post-teoretického přístupu k formování jejich tělesnosti a identity vzhledem k narativu. Cílem práce je zjištění, zda jsou filmové reprezentace žen-kyboržek opravdovými kyborgy přinášejícími liberalizaci ve smyslu teorie posthumanismu a teorií kyberfeminismu, či zda nejsou pouze vrcholnou formou foucaultovských těl-strojů - tedy perfektně ovládanými precizními technicistními těly vytvořenými současnými mocenskými dispozitivy. Postavy zařadím na základě jejich dominující tělesné a "sociální" funkce v příběhu do čtyř kategorií - sexbotka, domestikovaná umělá žena, destruktivní umělá žena, emocionální/inteligentní umělá žena. Následná identifikace a interpretace tělesnosti, identity, vztahů a struktur příběhu se bude opírat o teoretická východiska postmodernismu (poststrukturalismu) a post-teorií (posthumanismu a kyberfeminismu), která vysvětlím v prvních kapitolách, a využije i principy diskurzivně-sémioticko-dramaturgické analýzy.
|
|
Sémiosféra a mytologická rovina komerčně nejúspěšnějších filmů
Senjuková, Tereza ; Šoltys, Otakar (vedoucí práce) ; Dominik, Šimon (oponent)
Práce se zabývá mytologií současné filmové tvorby a základními sémiotickými prvky, jaké se v těchto snímcích objevují. Analyzuje a rozkrývá mytologické struktury, na nichž jsou filmy postaveny, aby pak na základě zjištěných poznatků vyvodila závěry o soudobé společnosti. Jako analyzovaný vzorek si vybírá 30 komerčně nejúspěšnějších filmů. Rozdělena je na dvě hlavní části; první z nich se zabývá mytologickými prvky, a to nejprve v obecné rovině, kdy popisuje nejčastěji se objevující mýty, v dalších kapitolách stručně analyzuje vybrané jednotlivé filmy a upozorňuje na jejich nejvýraznější prvky. Druhá část se zaobírá sémiotickými prvky, kterých filmoví tvůrci využívají a které se v analyzovaných filmech objevují, a snaží se vyložit jejich význam. Pro dokreslení je za těmito dvěma kapitolami krátké pojednání o nejvýraznějších rozdílech mezi asijskými (hlavně čínskými) a euro-americkými filmy.
|
|
Dokonalá žena. Analýza filmových postav umělých ženských bytostí z perspektivy teorií postmoderny a jejích přístupů k tělu a konstituování identity.
Bubeníčková, Kateřina ; Vochocová, Lenka (vedoucí práce) ; Kobová, Ĺubica (oponent)
Diplomová práce se zaměří na analýzu základních typů filmových postav umělých žen, tedy bytostí kloubících "ženství" (lidství) a technologii vykazujících vnější ženské pohlavní znaky či charakteristiky stereotypně vnímané jako ženské (např. kyboržky, androidky, robotky) z perspektivy postmoderního přístupu k formování jejich těla a identity vzhledem k narativu. Postavy budou rozděleny do kategorií na základě jejich dominující tělesné a "sociální" funkce v příběhu. Následná identifikace a interpretace tělesnosti, identity a vztahů k ostatním postavám narativu se bude opírat nejen o principy sémiotické analýzy, ale zohlední zejména přístup postmoderny. Hlavními východisky mé práce budou teorie poststrukturalismu a tzv. post teorie, tedy teorie posthumanismu, transhumanismu a kyberfeminismu.
|
|
Organizace občanské společnosti v kinematografii v ČR po roce 1989
Marečková, Lenka ; Dohnalová, Marie (vedoucí práce) ; Deverová, Lenka (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou organizací občanské společnosti v oblasti kinematografie v ČR. V kinematografii se primárně propojuje umění a průmysl, svůj vliv zde mají také technologie, kultura dané země, společenská či politická situace. Tak, jako v jiných oblastech, i v oblasti kinematografie vznikají a fungují organizace občanské společnosti. Cílem této práce je zjistit, z jakých důvodů tyto organizace vznikají a jaké mají funkce nejen mezi ostatními subjekty v rámci kinematografie v ČR. Vzhledem k širokému pojetí cílové skupiny byl výzkumný záměr práce zacílen na ty organizace, které přispívají k rozvoji, podpoře a propagaci české kinematografie obecně a tím se řadí mezi významné subjekty s koncepčním a strategickým vlivem na celou oblast.
|
|
Zobrazení severoamerických Indiánů v americké kinematografii v 80. a 90. letech 20. století
Vodňanský, Martin ; Sehnálková, Jana (vedoucí práce) ; Raková, Svatava (oponent)
Práce se zabývá procesem zobrazování severoamerického Indiána v americké kinematografii. Popisuje vývoj, proměny a stereotypy tohoto zobrazovaní od úplného počátku kinematografie až do konce 90. let. Podrobněji práce popisuje indiánsky tematizovanou filmovou tvorbu 80. a 90. let a akcentuje, dle autora, nejdůležitější snímky. Těžiště práce leží v rozboru dvou filmů Powwow Highway a Kouřové signály, které vznikly v indiánské produkci na konci 80. a 90. letech. Cílem práce je prostřednictvím zkoumání těchto filmů odpovědět na otázku zda "byli Indiánští herci a režiséři klíčoví v procesu zobrazování severoamerického Indiána v americké kinematografii realističtěji?" Po rozboru zmiňovaných snímků a předložených argumentech na tuto otázku v závěru práce odpovídá kladně.
|
|
Manipulace s dějinami v historických filmech Otakara Vávry se zaměřením na trilogii Dny zrady, Sokolovo a Osvobození Prahy
Hodura, Pavel ; Knapík, Jiří (vedoucí práce) ; Štoll, Martin (oponent)
Diplomová práce se zabývá manipulací s dějinami v historické filmové trilogii Dny zrady, Sokolovo a Osvobození Prahy režiséra Otakara Vávry. Míru zkreslení historie v těchto snímcích se práce snaží vytyčit na základě komparace historiografických děl komunistického a moderního dějepisectví. Normalizační režim se snažil revidovat historické poznání z druhé poloviny 60. let a navázat na tendence komunistického režimu z přelomu 40. a 50. let a pokoušel se vytvořit mýtus vnímání národních moderních dějin, ve kterém byl zdůrazněn pozitivní vliv Komunistické strany Československa na dění ve 30. a 40. letech. Tento mýtus vnímání dějin měl navíc za cíl zdiskreditovat pro režim nepohodlné osobnosti a zdůraznit přátelství se Sovětským svazem. Filmy a televizní seriály byly vhodným prostředkem, jehož pomocí mohlo být vnímání dějin mezi obyvateli formováno.
|
|
Čas ve filmu. Komparace koncepce Jana Mukařovského a Gillese Deleuze
Kadlecová, Vladimíra ; Fišerová, Michaela (vedoucí práce) ; Michalovič, Peter (oponent)
1. Abstrakt Tématem mé diplomové práce je komparace koncepce uvažování o filmu z dvojí perspektivy. Půjde o porovnání jednak přístupu Jana Mukařovského, českého strukturalisty, který se, jako jeden z prvních v českém kontextu, začal časem ve filmu zabývat a dále přístupu Gillese Deleuze, který se zasloužil o nové pojímání obrazu-času ve filmu, nicméně se značným odstupem od Jana Mukařovského. Cílem bude objasnit, jakým způsobem zapadají pojetí Mukařovského a Deleuze do ostatních koncepcí pojímání času ve filmu, jaké byly vlivy dobových koncepcí času, z jakých zdrojů oba teoretici vycházeli, a také jaké filmy se staly základními východisky pro zkoumání času ve filmu. Metoda komparace bude rozdělena do třech aspektů, jakožto třech rovin porovnávání.
|
|
Zobrazení českého pohraničí v novodobé kinematografii a televizi
Šolcová, Tereza ; Štoll, Martin (vedoucí práce) ; Bednařík, Petr (oponent)
Diplomová práce se zabývá otázkou zobrazení českého pohraničí v české kinematografii po roce 1990. České pohraničí je pro svůj historický vývoj dodnes zajímavou oblastí, přitahující pozornost mnohých historiků i umělců. Práce hledá odpověď na otázku, jak pracuje česká kinematografie s historicky a geograficky danými reáliemi. První část práce uvádí do problematiky historického vývoje českého pohraničí a seznamuje čtenáře s jednotlivými klíčovými událostmi, které pohraničí v minulosti formovaly. Následně vysvětluje, jak tyto historické události vyústily do dnešní podoby českého pohraničí. Druhá část práce se zaměřuje na zkoumání pěti různých filmových děl natočených po roce 1990. Vybranými českými filmy jsou Až do města Aš, Mistři a Habermannův mlýn, k analyzovaným seriálům pak patří Pustina a Přísahám a slibuji. Filmy jsou analyzovány skrze zvolené výrazové prostředky, kterými jsou lokace a prostředí, herecký projev a postavy, kamera, záběr a střih, osvětlení a zvuková složka. Cílem práce je potvrdit, nebo vyvrátit hypotézu, že české pohraničí bude v moderní české kinematografii zobrazováno převážně v negativním světle.
|