|
Pracovní podmínky v rozvojových zemích: vliv mezinárodních organizací
Mrázová, Michaela ; Kučerová, Irah (vedoucí práce) ; Karlas, Jan (oponent)
Tato práce se věnuje pracovním podmínkám v rozvojových zemích v oděvním průmyslu. Jedná se o komparativní případovou studii se zaměřením na Kambodžu a Bangladéš. Případové studie těchto zemí mapují jejich oděvní průmysl, obecné i specifické problémy a míru dodržování pracovních podmínek. Cílem práce je zjistit, zda mají mezinárodní organizace vliv na zlepšování pracovních podmínek v rozvojových zemích a jaký mají vliv v porovnání s ostatními aktéry usilujícími o změnu v dané zemi. V tomto případě se pozornost zaměřila na Mezinárodní organizaci práce, jež v obou zemích vede podpůrné programy, které se ale liší tím, že v Kambodže začal před 13 lety pilotní program ILO zaměřený na monitorování soukromého sektoru, zatímco v Bangladéši donedávna existoval jen tradiční program zaměřený na veřejný sektor. Navíc jsou u Bangladéše popsány změny, kterých bylo dosaženo po zřícení budovy Rana Plaza. Práce rozebírá novátorský program ILO, který se poprvé soustředí na monitorování továren oděvního průmyslu, jeho fungování a výsledky a ptá se na roli ILO a na její směřování skrze teorii institucionální změny. Zda je možné institucionální změnou obnovit efektivitu jedné z nejstarších mezinárodních organizací tak, aby řešila problémy globalizovaného světa 21. století.
|
|
Reflexe Pol Potova režimu v komunistickém Československu
Židlický, Jan ; Soukup, Jaromír (vedoucí práce) ; Horčička, Václav (oponent)
Diplomová práce si dává za cíl objasnit čtenáři jednu z nejtragičtějších epizod v dějinách stát dnes zvaného Království Kambodža a její reflexi v tehdy komunistickém Československu. Éra tzv. Rudých Khmerů, kteří byli v této zemi u moci v letech 1975-1979 se vyznačovala nejenom krutostí a šovinistickým cítěním, ale také důsledným maskováním své pravé tváře. Pro pochopení vývoje a důsledků této revoluce bylo zapotřebí se podívat i do vzdálenější minulosti tohoto státu, především na koloniální období a vlastně celé dějiny 20. století do příchodu Rudých Khmerů k moci. Samotný výzkum k otázce reflexe tohoto režimu v Československu jsem zaměřil na období této revoluce, to znamená léta 1975-1979. I když se psalo v tiskovinách o tomto režimu málo a v zahraničních vztazích probíhala korespondence a vzájemné vztahy spíše na symbolické úrovni, byla otázka této revoluce diskutovaným tématem hlavně v době kambodžsko-vietnamských sporů a také v období pádu režimu. Reflexe probíhala samozřejmě v intencích zahraniční politiky tehdy silně normalizačního Československa, které bylo spolu s Bulharskem a Německou demokratickou republikou jednou z nejvíce loajálních zemí k Sovětskému svazu ve Východním bloku. Zahraniční aktivita i diplomatické styky probíhaly také v zájmu Sovětského svazu, jehož zahraniční politiku...
|
|
Vývoj bilaterálního vztahu: Kambodžské království a Česká republika
Puklová, Anna ; Kofroň, Jan (vedoucí práce) ; Ditrych, Ondřej (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá vývojem bilaterálního vztahu mezi Kambodžským královstvím a Českou republikou a faktory, kterými byl ovlivněn. Oficiální spolupráce mezi těmito dvěma státy byla navázána v roce 1956. Vývoj česko-kambodžského vztahu byl zásadně ovlivněn dvěma dějinnými zvraty - vládou Rudých Khmerů v 70. letech v Kambodži a pádem komunismu v Československu v roce 1989. Práce se v deskriptivní rovině zabývá vývojem konkrétního vztahu od jeho navázání do současnosti. Za deskriptivní částí následuje komparace toho, jak se vztahy vyvíjeli po dvou zmíněných zvratech. Jsou komparovány události, po kterých bylo nutné znovu navazování vztahů nebo jejich transformace, faktory, které jednotlivé období ovlivňovaly, jak byly vztahy obnovovány a také konkrétní příklady spolupráce. Komparace ukazuje, že se spolupráce v daných obdobích vyvíjela podobným směrem, že největší stopu zanechaly zmíněné dějinné zvraty především v prvních letech po jejich proběhnutí. První kroky v rámci spolupráce po pádu vlády Rudých Khmer a následně po pádu komunismu v Československu se nedají srovnávat.
|
|
Regionální distribuce rozvojové pomoci v Kambodži
Ficek, František ; Jelen, Libor (vedoucí práce) ; Těšinová, Michaela (oponent)
Regionální distribuce rozvojové pomoci v Kambodži Abstrakt Tato bakalářská práce se zabývá rozborem distribuce rozvojové pomoci v Kambodži, konkrétně distribucí a alokací rozvojových projektů zaměřených na reprodukční zdraví a vzdělávání. V úvodní části je nastíněn historický vývoj a současná situace v Kambodži, dále je na základě odborné literatury diskutován současný přístup k rozvojové pomoci, problematika reprodukčního zdraví a vzdělávání a přetrvávající diskurz v alokaci rozvojové pomoci. Ve vlastní analýze byly hledány souvislosti mezi rozvojovými intervencemi a ukazateli reprodukčního zdraví a vzdělávání na provinční úrovni. Hlavním výsledkem práce je, že rozvojová pomoc v Kambodži je alokována s ohledem na úroveň rozvoje dané provincie pouze v několika případech, a tedy že převládá alokace ovlivněná jinými faktory, než je potřeba příjemce. Klíčová slova: Kambodža, rozvojová pomoc, alokace, distribuce, reprodukční zdraví, vzdělávání, oficiální rozvojová pomoc, nestátní neziskové organizace
|
|
Válka v Indočíně v období Nixonovy a Fordovy administrativy
Šulka, Petr ; Horčička, Václav (vedoucí práce) ; Koura, Jan (oponent)
Po roce 1968, který byl v dějinách války v Indočíně klíčový, se začala odvíjet nová fáze konfliktu. Spojené státy, pod vedením prezidenta Lyndona B. Johnsona po ofenzivě Tet a masivních domácích protestech definitivně ustoupily od cíle vojenského vítězství a změnily svoji strategii ve snahu co nejrychleji z konfliktu vybřednout. Johnsonem navázaná jednání s Vietnamskou demokratickou republikou v Paříži byla však jihovietnamským prezidentem Nguyenem Van Thieu soustavně negována. Až později se ukázalo, že se tak dělo v součinnosti s republikánským kandidátem na prezidenta Richardem M. Nixonem, který chtěl tímto zkompromitovat politiku demokratického prezidenta a sám usednout na jeho místo. Nixon, po svém nástupu do prezidentského úřadu, předpokládal, že jím obnovená jednání v Paříži budou jednoduchá a povedou k rychlému ukončení války. Brzy se však ukázalo, že to byl omyl. Severovietnamcům a komunistickým povstalcům v Jižním Vietnamu se podařilo díky sporům vyvolaným Thieuem v prodlevě mezi rozhory obnovit své síly a nebyli již ochotni ustoupit. Jednání zabředla do neplodných debat a sporů. Nixon a jeho nejbližší spolupracovník Henry Kissinger byli nuceni hledat jiná východiska. Na mezinárodní diplomatické scéně se Spojené státy pokusily vyjednávat se spojenci Hanoje - Sovětským svazem a Čínskou...
|
|
Vietnamská okupace Kambodže 1979-1989: příčiny, průběh, důsledky
Zelenda, Jiří ; Strašáková, Mária (vedoucí práce) ; Nožina, Miroslav (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá vietnamskou okupací Kambodže v letech 1979 - 1989. Hlavní pozornost je zaměřena na příčiny tohoto konfliktu. Kromě bezprostředních příčin jako byla nevyzpytatelná a agresivní politika Rudých Khmerů a pohraniční spory mezi Kambodžou a Vietnamem se tato práce snaží nalézt také hlubší příčiny konfliktu. Ty spatřuje ve výrazné kulturní odlišnosti Khmerů a Vietnamců a také ve vzájemných historických resentimentech. Průběh i následky okupace jsou pak analyzovány v rámci společné kapitoly, aby byla zdůrazněna jejich vzájemná provázanost a bylo dosaženo co největší míry porozumění dané problematice. Práce jako celek klade důraz zejména na motivy, cíle, zájmy a jednání samotných Khmerů a Vietnamců. Neopomíjí však ani základní faktory tehdejší mezinárodní politiky, které měly v mnoha ohledech významný vliv na příčiny průběh i následky vietnamské okupace Kambodže. Vietnamskou okupace Kambodže v letech 1979 - 1989 má dodnes výrazný vliv na vietnamsko- kambodžské vztahy. Proto je třeba se tomuto tématu i nadále věnovat. Tato práce je založena na sekundární literatuře a několika pramenech. Zejména na pracích amerických, australských a vietnamských autorů. Použité prameny jsou zejména memoáry a prameny úřední provenience.
|
|
Chrámová architektura jako kulturní ohnisko jihovýchodní Asie
Steinbachová, Eva ; Soukup, Václav (vedoucí práce) ; Uherek, Zdeněk (oponent) ; Soukup, Martin (oponent)
Disertační práce "Chrámová architektura jako kulturní ohnisko jihovýchodní Asie" představuje chrámovou architekturu Thajska, Kambodže a indonéských ostrovů Jáva a Bali jako kulturní fenomén, jehož prostřednictvím je možné postihnout kontinuitu hinduistické a buddhistické kultury jihovýchodní Asie. Hlavním těžištěm práce je kulturologická analýza chrámové architektury jako sémiotického systému - vzájemně spjatých symbolů a významů vyjadřující ideové základy hinduistické a buddhistické kultury. Práce navazuje na díla orientalistů a antropologů a doplňuje českou literaturu, která není příliš zastoupena výběrem bibliografie věnující se chrámové architektuře jihovýchodní Asie. Tato práce si nečiní nárok na úplné a vyčerpávající zpracování dané problematiky. Je vedena spíše snahou zmapovat u nás z kulturologického hlediska dosud nezpracovanou problematiku a přispět tak k hlubšímu poznání kulturního odkazu východoasijské kultury jako součásti kulturního dědictví lidstva. Klíčová slova: architektura, jihovýchodní Asie, buddhismus, hinduismus, Jáva, Bali, Thajsko, Kambodža.
|
|
Vliv demokratizace na stav občanské společnosti v Kambodži mezi lety 1991 až 2015
Rostek, Ondřej ; Pajas, Petr (vedoucí práce) ; Benyovszky, Selma (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá občanskou společností v Kambodži v závislosti na demokratizaci země. Po neklidných obdobích plných krvavých konfliktů země v roce 1991 nastoupila původně cestu demokracie, nicméně záhy poté začal vládnoucí režim zemi orientovat směrem k autoritářství. Komplikovaná situace v zemi po desítky let znemožňovala existenci občanské společnosti a neziskového sektoru západního typu. Rovněž situace ohledně občanských a politických svobod v zemi byla značně kontroverzní. Cílem práce je prostřednictvím sekundární analýzy zdrojů popsat strukturu občanské společnosti a překážky, se kterými se musí vyrovnávat, na pozadí procesu demokratizace země.
|
|
Komparace postkonfliktní rekonstrukce ve Rwandě a Kambodže
Dvořáková, Klára ; Havlová, Radka (vedoucí práce) ; Kochan, Jan (oponent)
Tato bakalářská práce je věnována komparaci post-konfliktních rekonstrukcí ve dvou zemích, které zažily genocidu, tedy ve Rwandě a v Kambodže. Cílem práce je určit, zda post-konfliktní rekonstrukce byly s ohledem na současnou situaci v zemích úspěšné, zda byly provedeny správně a zda se podařilo zabránit propuknutí dalších konfliktů a násilností. Oblast post-konfliktní rekonstrukce je velmi rozsáhlá, proto se vlastní analýza zaměřuje zejména na dosažení spravedlnosti a usmíření společnosti. Hlavním prostředkem stabilizace společnosti po konfliktu byly ve Rwandě takzvané Gacaca soudy, jejichž problematice je v práci věnován významný prostor. Paralelou Gacaca soudů byl v Kambodže soudní tribunál ECCC. Poslední část práce tedy je věnována porovnání obou konfliktů a zhodnocení úspěšnosti rekonstrukcí.
|
|
Subregionální spolupráce v povodí Mekongu: program GMS
Součková, Lucie ; Pavlík, Petr (vedoucí práce) ; Musiyenko, Svitlana (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá subregionální spoluprací v zemích jihovýchodní Asie ležících v povodí Mekongu. Za cíl si klade zmapovat fungování subregionální spolupráce ve zkoumané oblasti a její vliv na rozvoj zúčastněných států. Efektivita subregionální spolupráce v této části jihovýchodní Asie je zkoumána v rámci případové studie zaměřené na program Asijské rozvojové banky nazvaný Velký mekongský subregion (GMS). Z analýzy indikátorů mapujících nejen ekonomickou situaci, ale také celkovou životní úroveň v daných zemích, je za posledních dvacet let znát zvýšení ekonomické ale také životní úrovně zkoumaných států. Zvyšující se integrace v subregionu vedla ke zlepšování infrastruktury a zefektivnění výrobních procesů, čímž rostla angažovanost zemí na světových trzích a zároveň vzrůstala intenzita vnitroregionálního obchodu. Otevření hranic pro snazší pohyb zboží, kapitálu i osob měl ovšem i stinné stránky, mezi které patřila zvyšující se kriminální činnost v hraničních oblastech. Přesto že jsou kritiky subregionální spolupráce jako nepřehledné spleti integračních iniciativ oprávněné, v případě programu GMS se zdá být tato forma spolupráce účinná hned z několika důvodů: je založena na kooperaci působící na lokální úrovni a má tedy větší vliv na samotné obyvatele, spolupráce je řízena z velké části trhem, tudíž není tak náročná na institucionalizaci a zapojení vlády, což bylo přínosné hlavně pro státy se slabším vládním sektorem.
|