|
Dítě se sluchovým postižením - jeho komunikace a vztahy v mateřské škole a v rodině
ROČKOVÁ, Karolína
Tato bakalářská práce se zaměřuje na dítě se sluchovým postižením a jeho komunikaci a vztahy v rodině a v mateřské škole. Hlavním výzkumným cílem této práce je zmapovat zkušenosti slyšících rodičů při nastavování vhodného komunikačního systému s dítětem se sluchovým postižením předškolního věku, jaká jsou specifika komunikace v rodině a prožívání běžných každodenních komunikačních situací, které jsou však ovlivněny aspektem sluchového postižení. Dále se dozvědět z pohledu učitelek, jak vypadá komunikace dítěte v MŠ dle § 16 školského zákona a jaké má vztahy v kolektivu. Práce je rozdělena na dvě části - teoretickou a praktickou. Teoretická část objasňuje základní problematiku a terminologii týkající se sluchového postižení a definuje důležitá témata ohledně problematiky dítěte se sluchovým postižením v rodině, v mateřské škole a jejich vzájemné spolupráce. Praktická část je uskutečněna formou kvalitativního výzkumu. Data byla sbírána pomocí polostrukturovaného, hloubkového rozhovoru se třemi matkami dětí se sluchovým postižením a strukuturovanými rozhovory se třemi učitelkami v mateřských školách dle §16. Tato práce může být přínosná zejména pro rodiče dětí se sluchovým postižením, a to především těm, jejichž dítě bylo právě diagnostikováno a oni možná tápou jak v oblasti komunikace, tak v navazování vztahů s dítětem a jeho výchovou. Tato práce poskytuje užitečné informace a přímý vhled do rodin, které s tím mají zkušenost a jejich příběh tak může nabídnout doporučení a strategie, jak lépe porozumět potřebám svého dítěte a zlepšit komunikaci a vztahy v rodině.
|
|
Rozvoj rytmického cítění dětí předškolního věku v heterogenní skupině
Šumpíková, Magdaléna ; Kmentová, Milena (vedoucí práce) ; Hons, Marie (oponent)
Bakalářská práce se zabývá rozvojem rytmického cítění dětí předškolního věku ve věkově heterogenní skupině. V rámci práce byl realizován terénní výzkum v mateřské škole, při kterém byl zkoumán rozvoj rytmického cítění jednotlivých dětí během tříměsíčního období. Práce je rozdělena na dvě hlavní části: teoretickou a praktickou. V teoretické části je práce zaměřena na hudební rytmus a jeho složky, smysl pro rytmus a jak rozvíjet rytmické cítění a problematiku diagnostiky rytmického cítění. Praktická část popisuje charakteristiku zkoumané skupiny, průběh a výsledky terénního výzkumu orámovaného individuální diagnostikou rytmického cítění dětí v mateřské škole. Cílem výzkumu je ověřit validitu existujícího testu rytmického cítění podle Miloše Kodejšky s použitím nové hudební složky (písně) u dětí ve věku 3-5 let, u nichž stávající test dosud nebyl použit. Tento test se ukázal při výzkumu téměř funkční, mimo jednoho úkolu a části nekontinuální bodové hodnotící škály. Během výzkumného období se téměř u všech dětí zlepšilo rytmické cítění prokázané pretestem a posttestem.
|
| |
|
Vzdělá(vá)ní vyučujících v mateřské škole a jejich kompetence ve spolupráci s pedagogicko-psychologickou poradnou
Nekovářová, Nikol ; High, Radka (vedoucí práce) ; Štech, Stanislav (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou vzdělání pedagogů v mateřských školách v souvislosti s kompetencí k pedagogické diagnostice a komunikaci s pedagogicko- psychologickou poradnou u dětí předškolního věku. Práce se zabývá skutečnou podobou spolupráce mezi PPP a MŠ a poukazuje na občasně se vyskytující problematiku spolupráce rodičů s pedagogy ohledně návštěvy poradny a možným následným odmítavým postojem zákonných zástupců. Teoretická část práce se zabývá objasněním pojmu dítěte předškolního věku a jeho potřeb v návaznosti na mateřskou školu kam dochází, k následné pedagogické diagnostice a potřebné individualizaci. S tím úzce souvisí osobnost učitele, kým učitel vlastně pro dítě je, jaké jsou jeho role, profesní činnosti i povinnosti a do jaké míry záleží na jeho celkové kvalitě. Tato část se věnuje také ukotvení v legislativě a vzdělávacímu systému pedagogů mateřských škol v České republice. Vše navazuje na pedagogicko-psychologické poradny, primárně na vymezení jejich činností a povinností v rámci dítěte, rodiny i mateřské školy. Praktická část je založena na kvalitativním výzkumu formou strukturovaných rozhovorů s vybranými sedmi respondentkami za účelem zjištění, jak souvisí spolupráce se vzděláním učitelky, jak vypadá reálná spolupráce mezi PPP a MŠ a jak by měla vypadat spolupráce...
|
|
Týdenní výukový plán na téma: Objevování pokladů naší přírody
TROJÁKOVÁ, Alena
Cílem bakalářské práce bylo sestavení environmentálně zaměřeného výukového plánu. V teoretické části byla popsána teoretická východiska, ze kterých tematický celek vychází. V této části byla definována environmentální výchova, její cíle, metody a zásady. Prostor byl věnován i jejímu uplatnění v mateřské škole, významu školních zahrad a propojení s aktuálním Rámcovým vzdělávacím programem pro předškolní vzdělávání. V neposlední řadě bylo popsáno prožitkové učení, hra a plynulé učení. Praktická část zahrnuje sestavený výukový plán, evaluaci dnů a závěrečnou evaluaci s dětmi. V tematickém celku byly použity environmentální činnosti, které u dětí rozvíjí environmentální senzitivitu a vytváří kladný vztah k přírodě. V závěru bylo zjištěno, že nejúspěšnější se stala aktivita prováděná přímo v lese, a to stavení skřítčí vesnice. Nejméně děti nadchla cesta k lesu, která podle jejich slov byla moc dlouhá. Dalším problematickým úkolem, který byl však dobrovolný, byl dotek žížaly. Většina dětí se této aktivity vzdala a těm, kteří to zkusili, to bylo nepříjemné.
|
|
Matka předškolního dítěte v roli učitelky v mateřské škole
BRUSNICKÁ, Tereza
Cílem práce je zjistit, jak ženy, které jsou matkami dítěte ve věku od dvou do sedmi let a zároveň učitelkami v mateřských školách, zvládají náročnost obou životních rolí. Práce je rozdělena na dvě části, teoretickou a praktickou. Teoretická část obsahuje kapitoly, které se věnují historii učitelek v předškolních zařízeních a proměnám mateřství v historickém kontextu, učitelství v mateřské škole i mateřství v dnešní době, náročnostem obou rolí, psychickým a fyzickým problémům, ke kterým jsou matky i učitelky náchylnější, a různým způsobům a možnostem psychohygieny. V praktické části jsou prezentovány výsledky výzkumného šetření, které bylo realizováno kvantitativní metodou, a to prostřednictvím dotazníkového šetření. Byl stanoven následující výzkumný problém: Jaký má podle učitelek mateřských škol vliv mateřství na jejich profesní život? Výzkumný soubor tvořily učitelky mateřských škol, které mají dítě nebo děti ve věku od dvou do sedmi let a zároveň byly učitelkami v mateřské škole ještě před vlastním mateřstvím.
|
|
Rozvoj grafomotoriky u dětí předškolního věku hudebními činnostmi.
ŽOFKOVÁ, Lucie
Tato bakalářská práce se zabývá rozvojem grafomotoriky od jednodušších po složitější grafomotorické prvky. Cílem mé bakalářské práce je vytvořit program pro děti předškolního věku podporující rozvoj grafomotoriky hudebními činnostmi. Práce obsahuje teoretickou a praktickou část. Teoretická část se v jednotlivých kapitolách zaměřuje na objasnění klíčových pojmů spojených s předškolním vzděláváním. Je zde zmíněn psychomotorický vývoj zaměřující se na vymezení a charakteristiku schopností a dovedností dítěte v předškolním období. Samostatná kapitola je věnována grafomotorickému vývoji, v níž jsou popsány jednotlivé grafomotorické prvky. Další kapitoly jsou věnovány hudebním činnostem a jejich rozdělení, vývoji dětské kresby a roli hry a pohádky v předškolním období. V praktické části bude ověřen vytvořený program. Jednotky programu jsou motivované na konkrétní grafomotorické prvky a v praktické části budou blíže popsány. Funkčnost jednotky bude vždy ověřena ve dvou věkově odlišných třídách. Jednotky budou následně evaluovány za pomoci metod pozorování a rozhovoru. V závěru práce je reflektována myšlenka, zdali má pohyb ve spojení s hudbou kladný vliv na rozvoj dítěte v oblasti grafomotoriky.
|
|
Začínáme s atletikou již v mateřské škole
KRAJČOVÁ, Eliška
Bakalářská práce se v teoretické části zaměřuje na dítě předškolního věku, jeho tělesný a motorický vývoj a věnuje se rozvoji pohybových dovedností u dětí předškolního věku. Dále se teoretická část věnuje atletice, její historii, charakteristice a zejména se zaměřuje na atletiku pro děti. Praktická část bakalářské práce přináší výsledky ověřování metodického programu "Začínáme s atletikou již v mateřské škole", který byl v mateřských školách ověřován na základě kvalitativního výzkumného šetření, konkrétně metodou rozhovorů a zúčastněného pozorování.
|
|
Poslech artificiální hudby v mateřské škole
ZABLOUDILOVÁ, Martina
Cílem této bakalářské práce je vytvořit pro děti z mateřské školy nabídku aktivit, které jim přiblíží artificiální hudbu. Záměrem těchto aktivit je podpořit v dítěti vztah k hudbě, porozumění hudební skladbě a seznámit ho s hudebními nástroji. Teoretická část práce se zaměřuje na vývoj předškolního dítěte v oblasti emocí, představivosti, pozornosti a hudby. Dále charakterizuje poslechové činnosti v mateřské škole a metodiku těchto činností, a to v každé věkové skupině. Praktickou část tvoří nabídka činností spjatých s artificiální hudbou, které se prolínají všemi oblastmi vzdělávání.
|
|
Galerie jako vzdělávací prostor pro předškolní děti - reflexe a inspirace
Müllerová, Veronika ; Kafková, Helena (vedoucí práce) ; Tsikoliya, Lenka (oponent)
Teoretická část bakalářské práce se věnuje charakteristice předškolního dítěte a jeho vývoji dětského výtvarného projevu v modernistickém pojetí výtvarné výchovy. Předkládá různé názory na pohled dítěte jako na "malého umělce" a hledá vztah výtvarné výchovy v mateřské škole a výtvarného umění v galerii. Dále se věnuje problematice typologií výstavních prostor v galerii a galerii jako prostoru pro předškolní dítě a mateřskou školu. Praktická část je realizována pomocí didaktického projektu s předškolními dětmi. První část projektu se zaměřuje na návštěvu tří galerií s výstavami. Druhá část zkoumá a popisuje reakci dětí na navštívené výstavy v podobě přípravy dětských prací na jejich vlastní výstavu, která nese v podtitulu Výstava hrou. Projekt je zakončen veřejnou výstavou s vernisáží a návštěvou dětí, které se na tvorbě výstavy podílely. V závěru je projekt zhodnocen. KLÍČOVÁ SLOVA Galerie Rudolfinum, Kunsthalle Praha, Galerie Villa Pellé, dítě předškolního věku, mateřská škola v galerii, výstavy v galeriích, výstava dětí předškolního věku, RVP PV
|