|
Sedes imperii - centra politické, ekonomické a kulturní moci tetrarchů
Motlochová, Alžběta ; Tušlová, Petra (vedoucí práce) ; Kysela, Jan (oponent)
Cílem práce je komparace historických, ekonomických a kulturních okolností souvisejících s ustavením tetrarchie v roce 285 po Kr. Jsou definovány okolnosti zrodu tetrarchie a účel tzv. sedes imperii, které byly zároveň sídly jednotlivých císařů, hlavním hospodářským centrem provincie a centrem obchodu. Hlavní částí práce je pak analýza hospodářského zázemí a kapacit u jednotlivých sedes imperii. V textu je analyzována jejich obecná charakteristika i jednotlivá dochovaná zemědělská sídla, jako jsou villae rusticae nebo vici, a jejich hospodářský a sociální význam. Je zkoumán také jejich vliv na rozvoj města a na širší ekonomickou prosperitu v celém regionu. V neposlední řadě se práce zabývá projevy sebereprezentace vládců tetrarchie v jednotlivých sídelních městech. Jelikož byly císařské rezidence v některých ohledech podobné zemědělským komplexům, v práci se autorka také zamýšlí nad možností, že některé císařské stavby, například soukromá císařská mauzolea, se inspirovaly lokálními trendy. Práci uzavírá nástin proměn sedes imperii v období konstantinovské dynastie a v následujícím století. Autorka zkoumá produktivitu hospodářství v období vlády Konstantina Velikého a jeho synů a nastiňuje důvody postupného ekonomického úpadku, který se začíná projevovat v závěru 4. století po Kr. Klíčová slova...
|
|
Výmarská republika jako ponaučení pro českou liberální demokracii
Perušič, Ondřej ; Kysela, Jan (vedoucí práce) ; Reschová, Jana (oponent)
Výmarská republika jako ponaučení pro českou liberální demokracii Abstrakt Tato rigorózní práce vychází ze dvou základních premis. První říká, že dějiny by měly být zdrojem cenných poznatků a poučení. Druhá dodává, že schopností analyzovat minulé chyby a poučit se z nich je podmíněno přežití moderní liberální demokracie. Období Výmarské republiky je klasickým příkladem liberální demokracie moderního typu, která byla po celou dobu své existence zatížena mnoha problémy, jež nakonec vedly k jejímu pádu. Tato práce si klade za cíl nejdříve podrobit Výmarskou republiku důkladné analýze, a následně z této analýzy extrahovat přenositelné poznatky pro současnost. Zvláštní pozornost je věnována české liberální demokracii, na které jsou poznatky získané z analýzy Výmarské republiky přeneseny a následně zkoumány. Analýza staví na několika pilířích. Prvním a nejvýznamnějším je Výmarská ústava a ústavní systém tehdejší Německé říše. Pozornost je věnována zejména problematickému vztahu mezi orgány exekutivní a zákonodárné moci, volebnímu systému a dysbalanci pravomocí v rámci krizové legislativy. Samotné nedostatky ústavního rámce však nemohou spolehlivě vysvětlit pád tak komplexního systému, jakým byla Výmarská republika. Proto se analýza neobejde bez dalších tří oblastí, jež nepochybně měly větší či menší vliv na...
|
|
Etruscan Hellenistic rock-cut tombs with decorated façades
Votroubeková, Tatiana ; Kysela, Jan (vedoucí práce) ; Bažant, Jan (oponent) ; Nováková, Lucia (oponent)
Etruským skalním hrobkám se zdobenými fasádami se věnuje poměrne málo, téměř výlučně italský archeologů stojí úzadí za inými etruskými hrobkami, které získali pozornost nástennými malbami, nebo hrobovou výbavou. helénistickém období mezi 2. půl. 4. stol. před n. l. a 1. půl. 2. stol. před n. l. vznikla na území ve vnitrozemí jižní Etrúrie, na nekropolách dvou etruských měst, Sovany a hrobek, které na fasádach vysekaných do skalního podloží propracovaně imitují prvky reálné ené figurálními reliéfy. Už od objěvení těchto hrobek v 19. století se badatelé pozastavovali nad jejich podobností s architekturou řeckých chrámů a architektonických slohů, s hrobkami makedonských vládců, skalními urie, hlavně ve východním Středomoří. Debata o cizích vlyvech hledání analogií je stále živé, a pokračuje i současnosti s novými Cílem práce je přispět do této cizích uměleckých vlivech na architekturu výzdobu těchto etruských hrobek pokusit se zodpovědet tyto hlavní otázky - čerpali tvůrci fasád z místní tradice a pokud ano, v čem se nechali inspirovat jinými kulturami? Tohto cíle se pokusím dosáhnout vlastním podrobným přezkoumáním jednotlivých výzdobných motivů, jakož i celkové formy fasád a hledáním relevantních analogií v rámci archeologie starověké Etrurie, zbytku Itálie a zejména území Magna východního Středomoří....
|
|
Střet zájmů veřejných funkcionářů
Kapras, Jiří ; Kysela, Jan (vedoucí práce) ; Kudrna, Jan (oponent) ; Syllová, Jindřiška (oponent)
1 Abstrakt Disertační práce je zaměřena na téma střetu zájmů jako problému rozhodování při výkonu veřejných funkcí, kdy se do kolize dostává veřejný zájem, který má veřejný funkcionář z titulu své funkce prosazovat nebo hájit, a jeho zájem soukromý. Existující instituty českého právního řádu normující situace střetu zájmů práce člení do několika skupin, jimž jsou zasvěceny její kapitoly. Jde konkrétně o i) stěžejní a vše zastřešující povinnost prevence a upřednostňování veřejného zájmu před zájmem osobním; ii) pravou inkompatibilitu; iii) nepravou inkompatibilitu; iv) oznamovací povinnosti; a v) sběrnou kategorii dalších institutů v čele s cooling-off period a regulací lobbování. Pozornost je v práci upřena konkrétně na tyto okruhy problémů: i) v případě pravé inkompatibility (kapitola 4) na problematiku kumulace funkce člena parlamentu s funkcí člena zastupitelstva územních samosprávných celků a určité negativní projevy s ní spojené při přijímání zákonů zasahujících do prostředí územních samospráv; ii) v případě nepravé inkompatibility (kapitola 5) především na zákaz účasti na soutěži o veřejné prostředky a zákaz vlastnictví médií z hlediska jejich proporcionality (spravedlivosti) a deficity jejich normativního vyjádření; iii) v případě povinnosti podávat majetková přiznání (kapitola 6) na kritiku zásahu...
|
|
Mimořádné vládnutí v českém ústavněprávním kontextu
Dienstbier, Jakub ; Kysela, Jan (vedoucí práce) ; Kudrna, Jan (oponent) ; Kosař, David (oponent)
Mimořádné vládnutí v českém ústavněprávním kontextu Abstrakt Tato disertační práce se věnuje mimořádnému vládnutí z hlediska teorie ústavního práva, a to za využití právně-pozitivistické teorie normativního institucionalismu, plánovací nauky právní a poznatků české (československé) právní vědy a praxe. První část práce se zaměřuje na řešení otázky: co činí mimořádné vládnutí mimořádným? Nejprve představuje vládnutí jako jednání, jímž se určuje jednání univerzální veřejnomocenské instituce - státu. Toto vládnutí, jako každé jednání, je řízeno popisnými a praktickými informacemi, které vytvářejí určitý obraz světa, určitou situaci. Pro charakteristiku mimořádného vládnutí práce dovozuje klíčovou roli specifického obrazu světa - mimořádné situace, jejíž potlačení je smyslem a účelem mimořádného vládnutí. Mimořádnou situací poté práce charakterizuje jako přítomnou, naléhavou a nevšedně intenzivní hrozbu způsobilou přivodit újmu referenčnímu objektu. Dále se práce věnuje rozboru otázek souvisejících s pojmem mimořádné situace, jako je otázka druhu referenčního objektu, domnělá krátkodobost a nepředvídatelnost mimořádných situací, jakož i poměr mimořádné situace k principu předběžné opatrnosti. Práce také, po rozboru dosavadních klasifikací mimořádných situací, přináší návrh klasifikace nové, a to s ohledem na...
|
|
Disenty a jejich role v soudním rozhodování
Stádník, Jakub ; Kysela, Jan (vedoucí práce) ; Preuss, Ondřej (oponent)
Disenty a jejich role v soudním rozhodování Jakub Stádník Abstrakt Tato diplomová práce se zabývá disenty k soudním rozhodnutím, tedy odlišnými názory přehlasovaných soudců, které jsou publikovány spolu s rozhodnutím. V českém kontextu jsou to především odlišná stanoviska soudců Ústavního soudu, která (navzdory absenci přímé závaznosti) zaujímají poměrně významný prostor v akademických diskusích a mohou se stát i podkladem pro budoucí změnu právního názoru. Přes tento praktický význam odlišných stanovisek je jim však věnována spíše malá pozornost, resp. se jim doposavad až na výjimky žádný text nezabýval v širším kontextu. To bylo hlavní motivací pro sepsání mé diplomové práce. Nejdůležitějším kontextem v souvislosti s existencí disentů je jejich dopad na legitimitu rozhodnutí. Zaznívají názory, které považují odlišná stanoviska za prospěšná pro legitimitu soudů a jejich rozhodnutí, stejně jako se objevují názory zcela opačné. Primárním cílem této práce je tedy roli odlišných stanovisek analyzovat z hlediska jejich dopadů na legitimitu rozhodnutí. Jedná se o aspekt, který se celou touto prací prolíná. Úvodem se diplomová práce zabývá vymezením pojmů disent a odlišné stanovisko a snaží se o představení zahraniční i české právní úpravy. Spolu s tím předkládá text některá zásadní dilemata pojící se s disenty....
|
|
Právo, pokrok a časový rozměr politiky
Géryk, Jan ; Kysela, Jan (vedoucí práce) ; Bárány, Eduard (oponent) ; Bělohradský, Václav (oponent) ; Ondřejek, Pavel (oponent)
Právo, pokrok a časový rozměr politiky Abstrakt Předkládaná práce je mezioborovým příspěvkem ke zkoumání temporality pozdní modernity. V tradici kritické teorie přichází s funkční i normativní kritikou současné společnosti, již rámuje termínem "společnost úzkosti". Jejím zhmotněním je v návaznosti na Hartmuta Rosu zkušenost "zběsilé strnulosti", v níž "nic nezůstává stejné, ale zároveň se nic zásadně nemění". Zkoumání začínáme u statistik zvyšující se prevalence psychiatrických pacientů s úzkostmi a depresemi a u kritiky "privatizace stresu", která duševní poruchy vytrhává z jejich celospolečenského kontextu. Proto se práce následně zaměří na systémové příčiny proměn duševního zdraví obyvatelstva. Jako specifikum současné společnosti vedoucí právě k úzkostem označíme to, že zdroje duševního strádání jsou čím dál více abstraktní. Nacházíme se totiž v postdisciplinární společnosti, která nestojí na dualitě zakázaného a dovoleného, ale na dualitě možné a nemožného, a v níž se subjekty stále více kontrolují v souladu s požadavky systému samy, takže nátlak a svoboda splývají. Oblastí, z níž však sociální patologie současnosti vychází především, je oblast časových struktur a vztahů ve společnosti. V digitálním světě okamžité komunikace a přenosu dat již přecházíme z hodinového času k času "reálnému", takže čas...
|
|
Vývoj interpretace a aplikace čl. 9 japonské ústavy v kontextu bezpečnostní politiky Japonska
Kraus, Lukáš ; Kysela, Jan (vedoucí práce) ; Syllová, Jindřiška (oponent) ; Zbíral, Robert (oponent)
Vývoj interpretace a aplikace čl. 9 japonské ústavy v kontextu bezpečnostní politiky Japonska Abstrakt Hlavním cílem této disertační práce je analýza významného ústavně-právního problému, kterým je interpretace článku 9 japonské ústavy ve světle proměny bezpečnostní politiky Japonska, zejména s akcentem na projednávání kontroverzní legislativy premiéra Šinzóa Abeho v roce 2015. Vedle historických modelů vládnutí práce popisuje debatu nad ústavním textem a ukazuje, že měl být sice článek 9 pojistkou proti opětovné militarizaci Japonska a opakování válečných hrůz, avšak s novými výzvami Spojené státy naopak usilovaly o obnovení japonských ozbrojených sil. Japonské vlády dominantně vládnoucí LDS však s odkazem na striktní interpretaci článku 9 Legislativním odborem vlády těmto tlakům do značné míry odolaly, ponechaly bezpečnost na svém americkém spojenci a soustředily se na ekonomický rozvoj. Radikální ústavní reinterpretaci a ústavní revizi bránila nejen rigidita japonské ústavy, ale i struktura politického systému, v níž měli značnou roli stoupenci normy antimilitarismu. Konec studené války však naplno obnažil napětí mezi ústavou a japonsko-americkou bezpečnostní smlouvou, když Japonsko začalo rozvíjet větší angažmá v bezpečnostních otázkách. Otázka ústavní revize a interpretace se stala mnohem více...
|
|
Skleněný šperk v pohřebních kontextech severní Itálie 6.-4. století. př. Kr.
Matznerová, Jana ; Kysela, Jan (vedoucí práce) ; Venclová, Natalie (oponent)
Tato práce se soustředí na skleněný šperk v období mezi 6. a 4. stol. Cílem této prací je prozkoumat skleněných šperk, tzn. korálky, závěsky, Glasbügelfibeln, jehlice a prsteny. v pohřebním kontextu u kultur felsinské, atestinské a umberské. V práci jsou zahrnuty i skleněné přesleny, které ač nejsou šperkem, se skleněnými korálky sdílejí množství společných charakteristiky. Nejpočetnější skupinou jsou v korpusu skleněné korálky, které se v pohřbech (inhumacích) nacházejí zpravidla v horní části hrudi či kolem lebky. Je tak velmi pravděpodobné, že korálky byly součástí více či méně komplexních náhrdelníků. Společně s korálky se v pohřební výbavě nacházejí i jiné možné komponenty náhrdelníků - jantarové, kovové, kamenné, keramické, korálové či v podobě mušlí. Komplexita náhrdelníků se liší na jednotlivých lokalitách. V práci budou blíže prozkoumány rozdíly mezi hlavními centry východního Popádí - Bolognou a Este. Skleněné přesleny jsou pak zpravidla nacházeny v kostrových pohřbech blízko holení zesnulého. Skleněné přesleny jsou pak typickými zejména pro Bolognu. Ostatní skleněné šperky, tj. Glasbügelfibeln, jehlice a prsteny, jsou v tomto období velmi vzácné. Klíčová slova: sklo, archeologie, pohřeb, Severní Itálie, doba železná, šperk, korálek
|
|
Pravice a levice
Toman, Jonáš ; Kysela, Jan (vedoucí práce) ; Chmel, Jan (oponent)
Pravice a levice Abstrakt Tato práce stojí na dvou pilířích, resp. částech. Tou první je pojednání a výklad k tomu, co je pravolevé spektrum, zda má nějaké alternativy, popřípadě jaké, a v čem tkví jeho přednost oproti ostatním koncepcím klasifikace politického spektra. Druhá část je náhledem do historie pravolevého dualismu, jeho zrození a proměn v čase od vzniku až po rok 1989 ve snaze ukázat proměnlivost politického konfliktu především v konkrétních obdobích, ale i ve vztahu k místu. První část práce se soustředí na pravolevý dualismus jako takový a to, co pod ním rozumíme, zmiňuje některé konkurenční koncepce a vybrané přímo vysvětluje. Závěrem nechybí pokus o syntézu dvou až tří koncepcí do finálního schématu, které se snaží neopustit pravolevé dělení, ale zároveň mu dodat na vypovídající hodnotě. První pasáž historické části práce se zabývá dvěma zásadními revolucemi, které otřásly západním světem a na jejichž konci vznikly demokracie téměř v té podobě, jak je známe dnes. Práce otevírá náhodnost vzniku pojmů pravice a levice čistě podle toho, ve které části sálu zaujaly místo nositelé konkrétních názorových proudů, a jakým způsobem byl tento mechanismus vynucen zasedacím pořádkem a nakolik byl čistě náhodný. Následuje porovnání americké revoluce s francouzskou a vytýčení jejich rozdílností a příčin...
|