|
Utužování stereotypů pomocí příspěvků, které sdílejí české influencerky na sociální síti Instagram
Lesáková, Marie ; Fousek Krobová, Tereza (vedoucí práce) ; Lütke Notarp, Ulrike (oponent)
Diplomová práce si dává za cíl zjistit, jak české influencerky na vybrané sociální síti, kterou je Instagram, utužují svými příspěvky tradiční genderové stereotypy nebo se jim naopak vymykají. Práce je rozdělena do dvou hlavních bloků - části teoretické a praktické. Teoretická část je zaměřena na charakteristiku nových médií a na fenomén sociálních sítí. V dalších kapitolách práce definuje Instagram, který je i předmětem následné analýzy. Součástí teoretické části je charakteristika s Instagramem souvisejících pojmů. Diplomová práce rozebírá sociologický problém genderových stereotypů a uvádí několik případů z historie médií, kde byly znatelně podporovány genderové stereotypy mezi muži a ženami. Praktická část je zaměřená nejprve na kvantitativní obsahovou analýzu, která má za úkol vyřadit příspěvky, které nevykazují žádné genderové stereotypy a nepodrobí se tak dalšímu kroku, kterým je kvalitativní analýza příspěvků několika nejsledovanějších českých influencerek současnosti.
|
|
České herní komunity na platformě Twitch během koronavirové pandemie a vliv streamerů na fanouškovské vnímání Covidu-19
Poláčková, Nikola ; Švelch, Jan (vedoucí práce) ; Fousek Krobová, Tereza (oponent)
Tématem diplomové práce je role českých herních streamů a online komunit kolem nich utvořených v životech jejich členů během pandemie Covid 19. Práce si klade za cíl popsat, jakým způsobem ovlivňují streameři a online komunity názory svých členů na pandemi koronaviru a jak zapadají do jejich každodenního života. Streamování je zde zasazeno do kontextu gamingu jako divácké aktivity a představeny jsou fenomény názorového vůdcovství, parasociálních vztahů a online komunit. Hlavní část práce je věnována smíšenému výzkumu, který byl rozdělen do tří částí. V první části autorka prostřednictvím kvantitativního online dotazníku zjišťovala názory a postoje diváků streamovací platformy Twitch. V dalších částech realizovala kvalitativní rozhovory s diváky i streamery. hlubší porozumění zkoumaného fenoménu. Ukázalo se, že vliv streamerů a online komunit na názory respondentů týkajících se pandemie koronaviru je poměrně marginální, což je zčásti způsobeno i názorovou shodou v rámci komunit. Streameři a hlavně online komunity ale hrály velkou sociální roli - nahrazovali respondentům jejich volnočasové aktivity i mezilidské kontakty a herní streamy se spolu s komunitními chaty stávaly místem, kde bylo možné utéct od reality každodenního života nebo se ze svých problémů v anonymitě vypovídat.
|
|
Liberální vs. radikální: který z feminismů představuje časopis Heroine?
Petřáková, Mariana ; Hroch, Miloš (vedoucí práce) ; Fousek Krobová, Tereza (oponent)
Předložená bakalářská práce zkoumá obsah tištěné verze magazínu Heroine a analyzuje ho z hlediska současných feministických teorií. Práce se zabývá historickým kontextem feministického hnutí v podobě tradičního vlnového rozdělení, v jehož průběhu se vytvořily i dva významné feministické proudy, a to liberální a radikální. Teoretická část se věnuje důkladnému popisu historických událostí, které za utvářením těchto proudů stály, představuje jejich hlavní autorky, teoretické koncepty a požadavky. Do těchto souvislostí následně zasazuje vztah feminismu a médií s důrazem na komparaci odlišného vývoje tohoto vztahu na tuzemské a zahraniční mediální scéně. Práce také kriticky reflektuje nástup neoliberalismu a vnímá ji jako důležitou proměnnou v kontextu působení kapitalistického trhu na feministická média. Výzkumná část této práce kombinuje polostrukturované rozhovory a kvalitativní analýzu textů za účelem identifikovat, jaká témata magazín Heroine produkuje a jak tato témata odráží stav současného feministického diskurzu.
|
|
Genderové stereotypy ve videích kanálu 5-Minute Crafts
Stehlíková, Lucie ; Fousek Krobová, Tereza (vedoucí práce) ; Vochocová, Lenka (oponent)
Postavení mužů a žen se v posledních dekádách vyvíjí, navzdory tomu však společnost stále pro zjednodušení představ o světě využívá genderové stereotypy. Leckdy je přímo pokládá za přirozené či nutné a dává je do souvislosti s rozdílností pohlaví. Tuto představu mohou média odrážet či se podílet na jejím utvrzování tím, že prezentují ženy a muže odlišným způsobem a v omezené škále rolí. Práce si dává za cíl odhalit výskyt genderově stereotypních vyobrazení v life hack videích kanálu 5-Minute Crafts. Pro analýzu tohoto materiálu využívá jako východisko výzkumy zabývající se analýzou televizní reklamy, která je jednou z častých oblastí výskytu genderových stereotypů ve vysílání. Přestože diváky není sledována na vyžádání, je však konzumována - i s hodnotami, které jsou v ní obsažené. Prostřednictvím kvantitativní obsahové analýzy se práce zaměří na 40 náhodně vybraných kompilací z 11 playlistů kanálu 5-Minute Crafts, kde hodnotí jednotlivá videa využívající formát mini-drama. Na základě výsledků analýzy práce hodnotí přítomnost stereotypů týkajících se zkoumaných genderů a nejčastějších oblastí, kterých se stereotypy týkají, ale i četnost jevů, které jsou s genderovými očekáváními v rozporu.
|
|
Alternate reality games z pohledu hráčů
Váňová, Anežka ; Švelch, Jaroslav (vedoucí práce) ; Fousek Krobová, Tereza (oponent)
Diplomová práce se zabývá alternate reality games a jejími hráči. Tyto hry se vyznačují specifickou formou vyprávění tzv. transmediálním vyprávěním. S jeho pomocí je děj hry rozdělen do mnoha menších částí a k hráčům se tak dostává v podobě různých mediálních forem prostřednictvím rozmanitých platforem. Ve střípcích příběhu se ukrývají různé hádanky či šifry, které musí hráči vyřešit. Podobné úkoly vyžadují určitou míru spolupráce mezi účastníky, a tak se k nim běžně utváří hráčské komunity. V současnosti k zapojení do hry hráči většinou potřebují jen libovolné chytré zařízení a připojení k internetu. Cílem diplomové práce je prozkoumat, zda a jak mohou tyto hry hráče ovlivnit v jejich každodenních životech, blíže představit komunity, které v průběhu her vznikají, a odhalit komunikační praxe jejích členů. V neposlední řadě je záměrem také přiblížení rolí, jež hráči v průběhu her zaujímají, a představení významu, který spatřují ve využití transmediálního vyprávění pro účely alternate reality games. Hráči odhalují, že tyto hry mohou mít na jejich životy jak pozitivní, tak negativní dopad, ačkoli pozitiva, která představují, výrazně převažují negativa. Hráčské komunity mají dvě hlavní funkce, jimiž je socializace a týmová práce. Tyto komunity mohou mít různé podoby a hráči v nich zaujímají různé...
|
|
Střední Evropa po Fukušimě. Mediální obraz jaderné energetiky v České republice, Německu, Rakousku a na Slovensku po havárii ve Fukušimě
Aliapuliu, Lenka ; Křeček, Jan (vedoucí práce) ; Krobová, Tereza (oponent)
Práce se zabývá obrazem jaderné energetiky ve čtyřech vybraných denících po havárii jaderné elektrárny Fukušima v březnu 2011. Cílem práce je srovnat, jakým způsobem byla veřejnost informována o jaderné havárii ve Fukušimě prostřednictvím nejvýznamnějších nebulvárních deníků ve čtyřech vybraných zemích, jaký postoj zaujaly k této jaderné katastrofě, a jak, pokud vůbec, tato událost ovlivnila další směřování zemí v oblasti energetických zdrojů. Zvolena byla Česká republika, Německo, Rakousko a Slovensko. Každou z těchto zemí zastupuje jeden deník, jmenovitě Mladá fronta Dnes, Süddeutsche Zeitung, Der Standard a SME. V teoretické části práce jsou vysvětleny základní pojmy mediální komunikace a uvedeny základní charakteristiky zpravodajství. Přiblížena je také problematika jaderné energetiky. V empirické části je pomocí kvantitativní obsahové analýzy zachycen mediální obraz jaderných elektráren ve vybraných zemích bezprostředně po japonské havárii. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Komparace narativních postupů v textech žánru feature v Respektu a v New Yorkeru
Janauerová, Barbora ; Hájek, Roman (vedoucí práce) ; Krobová, Tereza (oponent)
Bakalářská práce si klade za cíl analyzovat vyprávěcí postupy v textech žánru feature ve dvou časopisech. Žánr feature je delším žánrem publicistického charakteru, který na svých stránkách pravidelně uplatňují světová média a zvláště se hodí právě pro časopisy. Jde o žánr, který kombinuje prvky dvou čistých žánrů - reportáže a analytického článku. Práce má za cíl porovnání featurů v českém a americkém prostředí, kde má psaní tohoto žánru delší tradici. Prvním z nich je český týdeník Respekt a druhým je pak americký týdeník The New Yorker. Časopisy jsou vybrány proto, že šéfredaktor Respektu uvádí, že se New Yorkerem inspiruje. Výzkumnou metodou je narativní analýza. Analyzovanými kategoriemi jsou vypravěč, fokalizace, popis postavy a střídání reportážních a kontextuálních částí v textech žánru feature. Důležitou částí práce je zkoumání záměrů při používání určitých typů vypravěčů a fokalizace. Některé vyprávěcí postupy, typy vypravěčů a fokalizace použité v kontextu novinářských textů přispívají k dojmu objektivity, případně subjektivity vyprávění. Pomocí analýzy je zjišťováno, jak se liší a co mají společného featury v angloamerické časopisecké tvorbě a v českém prostředí.
|
|
Analýza mediálního obrazu Miloše Zemana ve zpravodajství ČTK za první rok v prezidentské funkci
Bednářová, Lucie ; Trunečková, Ludmila (vedoucí práce) ; Krobová, Tereza (oponent)
Diplomová práce s názvem Analýza mediálního obrazu Miloše Zemana ve zpravodajství ČTK za první rok v prezidentské funkci se zabývá zpravodajskými texty z produkce České tiskové kanceláře, které informují o prezidentovi České republiky Miloši Zemanovi v období od 8. 3. 2013 do 8. 3. 2014. Cílem práce bylo získat komplexní mediální obraz prezidenta Zemana tak, jak vyznívá ze zpravodajské produkce ČTK. Primárně práce zkoumá celkový počet zpráv v jednotlivých časových intervalech, jejich tematickou skladbu a tonalitu, sekundárně pak sleduje trend těchto jevů v horizontu jednoho roku i souvislosti mezi zmíněnými jevy. Východiskem pro výzkum je teoretický kontext, který se zabývá zpravodajstvím a konstruováním reality ve zprávách. K samotnému výzkumu byla použita kvantitativní obsahová analýza s kvalitativním přesahem ve formě hodnocení emocionálního vyznění textů. Jako zdroj dat pro analýzu posloužila množina textů získaných z infobanky ČTK. Výzkum potvrdil některé hypotézy, například že zájem o prezidenta Zemana z pohledu ČTK má v dlouhodobém horizontu klesající tendenci nebo že počet negativně vyznívajících zpráv je vyšší než počet textů s pozitivní tonalitou. Výsledky této analýzy mohou posloužit jako podklady pro práci zaměstnanců tiskového odboru Kanceláře prezidenta republiky i pro odborníky...
|
|
Analýza fanouškovského obsahu - modování ve videohrách a jeho komunita
Opekar, Tomáš ; Krobová, Tereza (vedoucí práce) ; Reifová, Irena (oponent)
Tato práce se zabývá otázkou specifického fanouškovského obsahu v podobě herních modifikací. Cílem je prozkoumat a porovnat tyto obsahy a s nimi související komunity hráčů u dvou vybraných videoherních titulů: The Elder Scrolls V: Skyrim a Cities: Skylines. V teoretické části se práce nejprve věnuje mediálnímu publiku a jeho fungování v současném prostředí nových médií. Zájem se poté přesouvá k fandovství a následně k fanouškovské tvorbě. V další části už je řešena hlavně problematika moddingu, kde je vysvětlena jeho podstata, jsou naznačena hlediska, ze kterých je možné mody zkoumat a jsou představeny také moderské komunity a aspekty jejich fungování. V analytické části jsou nejdříve představeny zkoumané videohry a jejich mechaniky. Následně je u obou titulů prozkoumána podoba modifikací a jejich komunit společně se zpětnou vazbou, kterou hráči vyjadřují v diskusích u jednotlivých modifikací. Ukázalo se, že obecně je tento fanouškovský obsah značně rozmanitý a mezi hráči velice oblíbený, přičemž přístup k modifikacím se u zkoumaných her v určitých aspektech liší jak ze strany hráčů, tak ze strany vývojářů.
|
|
Gender v kyberprostoru: Kritická diskurzivní analýza českých diskuzí a komentářů
Žegklitz, Lukáš ; Krobová, Tereza (vedoucí práce) ; Reifová, Irena (oponent)
Tato magisterská práce pojednává o genderové dynamice v kyberprostoru. Anonymní povaha tohoto poměrně nového fenoménu způsobuje, že zde panují jiná pravidla než ve fyzickém sociálním prostoru a často zde dochází k nenávistným projevům. Konkrétněji se práce zaměřuje na projevy sexismu a misogynie v prostředí internetu. V teoretické části diskutuji základní teorie o povaze kyberprostoru a vztahů maskulinit. Cílem výzkumné části této práce je prostřednictvím sdíleného přístupu kritické diskurzivní analýzy prozkoumat reakce diskutérů pod články, které pojednávají o misogynních výrocích dvou předních fotbalistů vůči ženské rozhodčí Lucii Ratajové.
|