|
Literární dílo v žánru rozhlasové hry
Ježek, Michal ; Bílek, Petr (vedoucí práce) ; Vedral, Jan (oponent)
Tato práce popisuje proměnu literárního díla Válka s mloky z knižní podoby, přes scénář rozhlasové hry, do výsledné podoby tohoto rozhlasového útvaru. Zaměřuje se na specifické prostředky, které má rozhlasový dramaturg a režisér při práci s literární látkou k dispozici a snaží se vystihnout, jakou specifickou kvalitu literární látka v dramatickém žánru rozhlasové hry získává. Zároveň situuje tuto rozhlasovou hru do kontextu rozhlasové tvorby i kontextu československé společnosti, do které vstoupila.
|
| |
|
Rituál - mezi výtvarným a divadelním
Janda, Jakub ; Pfeiffer, Jan (vedoucí práce) ; Tsikoliya, Lenka (oponent)
Diplomová práce pojednává o rituálu, jakožto pojítku mezi výtvarným a divadelním světem. V teoretické části je prozkoumáno široké pole rituálů, které poslouží jako východisko pro pedagogický úkol. V didaktické části je kladen důraz na nahlížení na umění jako na jeden celek z pohledu teorie "Gesamtkunstwerku", kdy je možné žáky pomocí výtvarných aktivit seznamovat s dalšími tématy z oblasti kultury, umění a historie. Na základě průzkumu problematiky oblasti rituálů byla vybrána opera Rosenkavalier jako vhodné téma pro didaktickou transformaci. Díky ní je nejen možné se zaměřit na problematiku rituálů, ale prozkoumat i období baroka a rokoka, vládu Marie Terezie, případně zajít do oblasti literatury skrze dílo Huga von Hofmannsthala, autora libreta, seznámením se s operou, jako dramaticko-hudební divadelní formou a dílem Richarda Strausse, autora hudby k této opeře. Autorská část práce se zaměřuje na formy kresby a její použití v souvislosti s dramatickým uměním. KLÍČOVÁ SLOVA rituál, drama, opera, baroko, rokoko, výtvarná řada, kresba, performance, prostor, čas
|
|
The use of drama as a means of increasing students' engagement in speaking activities
Šmídová, Kristýna ; Müller Dočkalová, Barbora (vedoucí práce) ; Uličná, Klára (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá využitím dramatu v hodinách anglického jazyka jako prostředku ke zlepšení řečových dovedností. Cílem bylo zjistit, zdali mohou být prvky dramatu nápomocné ke zvýšení aktivity studentů a jejich ochotě mluvit. Hlavním ukazatelem se stala dobrovolná participace žáků v aktivitách zaměřených na mluvení, která poukázala na to, do jaké míry se jinak nezapojující se studenti angažují v činnostech s dramatickými prvky. Bakalářská práce se skládá ze dvou částí. Teoretická část je zaměřena na vyučování řečové dovednosti mluvení, sleduje možné důvody toho, proč se někteří studenti zapojují do konverzace menší mírou, a předkládá přehled dostupných doporučení, jak jejich participaci zvýšit. Dále pak sleduje výsledky různých výzkumů soustředících se na stituace, kdy dochází k přerušení toku přirozené komunikace, a na využití dramatu jako motivace k rozmluvení studentů. Praktická část popisuje akční výzkum, který autorka provedla na základě odučených hodin anglického jazyka v 7. třídě soukromé základní školy. Výzkum byl motivován problémy, kterým musela autorka, jejíž žáci se opakovaně nezapojovali do konverzačních cvičení, ve výuce čelit. Jádro výzkumu se sestává z šesti odučených hodin, kdy si studenti v průběhu tří týdnů měli možnost zakusit dramatickou improvizaci. Hodnotícím...
|
|
Národní divadlo v éře normalizace
Volfová, Viktorie ; Kudlová, Klára (vedoucí práce) ; Šmíd, Marek (oponent)
Cílem diplomové práce je představit fungování Národního divadla v Praze pod ideologickým dohledem vládnoucí komunistické strany v letech 1968-1989. Zahrnuté kapitoly se snaží podat ucelený obraz o kulturní politice v době tzv. normalizace. V těchto podmínkách vykazovalo svou činnost i Národní divadlo. První část práce se zabývá společensko-historickým kontextem a vybranými událostmi, které ovlivnily další politický vývoj v zemi. Vstup vojsk Varšavské smlouvy na území Československa přiměl změnit dosavadní poměry, upevnila se moc i cenzura. Druhá část práce se proto věnuje popisu československého kulturního státního aparátu, jednotlivých institucí a jejich činnosti ve vymezeném období. Odpovídá na to, jak stát reguloval kulturu a jaká cenzurní nařízení vešla v platnost. Ve třetí části obecně představuje, jaký vliv měla změna politické situace po roce 1968 na divadelní scénu. Čtvrtá, stěžejní část práce se zaměřuje přímo na Národní divadlo, neorientuje se jenom na dramatické a inscenační směřování, ale i na jeho vybrané osobnosti. Na tuto část přímo navazuje případová studie obsahující rozhovor s herečkou Taťjanou Medveckou, která v Národním divadle působí od roku 1975. Klíčová slova cenzura, činohra, divadlo, komunismus, kultura, Národní divadlo, normalizace
|
| |
|
Reflexe společnosti 30. let v dramatech E. Konráda, V. Wernera a F. Tetauera
Kaprálková, Kateřina ; Smrčka, Jiří (vedoucí práce) ; Mocná, Dagmar (oponent)
Tato diplomová práce si klade za cíl prozkoumat vzorek dramat 30. let 20. století, a to tří "zapomínaných" autorů - Edmonda Konráda, Viléma Wernera a Franka Tetauera, a následně zhodnotit, zda jejich díla splňují požadavky na to, být sociálně reflexivními texty tehdejší společnosti. Důležitým výchozím bodem práce je literárně-historická kapitola věnující se literatuře 30. let se zaměřením na sociálně reflektivní tvorbu. Moje prvotní hypotéza předpokládá, že drama, potažmo literatura, se ve 30. letech začíná angažovat. Na dramata je tedy nahlíženo zejména perspektivou angažovanosti. Pro práci jsem si stanovila badatelské otázky, zda jsou hry Konráda, Wernera a Tetauera napsané v druhé polovině 30. let silně sociálně angažované a v čem tato jejich angažovanost spočívá. Zvolenou metodou zkoumání je analýza jednotlivých dramat z několika shodných hledisek. Rozbor odhalil v dramatech opakující se tematické a motivické prvky. Závěrem diplomové práce zjišťuji, že se jedná o dramata silně angažovaná. Tato angažovanost tkví zejména v reflexi problémů společnosti a ve funkci dramatu jako nástroje dodání odvahy a vyburcování národa ke společnému boji proti zlu. Autoři se soustředí především na myšlenku textu a její aktuálnost, ne na formální zajímavost. Dramata Konráda, Wernera a Tetauera, ač ve své době...
|
|
Budování třídního kolektivu prostřednictvím dramatické výchovy
Lávičková, Michaela ; Ferklová, Alžběta (vedoucí práce) ; Hanyš Holemá, Irena (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje na sledování vlivu metod a technik dramatické výchovy na budování třídního klimatu dané třídy 4. ročníku základní školy. Zkoumá a zjišťuje práci v kolektivu a napojení vazeb na novou třídní učitelku. U vybraného žáka bude konkrétně charakterizovat jeho chování a vztah ke spolužákům. Práce je rozdělena na dvě části - teoretickou a praktickou. Teoretická část popisuje vymezení a pojmy dramatické výchovy, dále se věnuje terminologii z oblasti klimatu školní třídy, ale také přístupů. Dále bude představen odborný pohled na charakteristiku žáků mladšího školního věku, kteří jsou hlavními subjekty realizace praktické části. V praktické části je nejprve popsáno a blíže představeno prostředí a třída, se kterou je dále pracováno. V této části je pozornost zaměřena na sledování vlivu metod a technik dramatické výchovy pro tvorbu pozitivního a bezpečného klimatu školní třídy. Součástí praktické části je reflexe jednotlivých lekcí a celkové zhodnocení všech odučených lekcí. V závěru své práce je shrnut její obsah a autorčino osobní vnímání vlivu metod a technik dramatické výchovy na budování pozitivního třídního klimatu ve výchovně vzdělávacím procesu.
|
|
Státem řízená kultura: Československá divadla v době normalizace
Volfová, Viktorie ; Čechura, Jaroslav (vedoucí práce) ; Šmíd, Marek (oponent)
Státem řízená kultura Československá divadla v době normalizace Anotace Tato diplomová práce podává ucelený obraz o kulturní politice v době tzv. normalizace. Cílem je představit fungování československých divadel pod ideologickým dohledem vládnoucí strany. První část se zabývá společensko-historickým kontextem a vybranými událostmi, které ovlivnili další vývoj. Vstup vojsk Varšavské smlouvy na území Československa přiměl změnit poměry v zemi, upevnila se moc i cenzura. Druhá část se přímo zaměřuje na popis kulturního státního aparátu, jednotlivých institucí a jejich činnosti ve vymezeném období. Odpovídá na to, jak stát reguloval kulturu a jaká cenzurní nařízení vyšla v platnost. Na vybraných divadlech přímo představuje, jaký vliv měla změna politické situace po roce 1968 nejen na dramatické a inscenační směřování. Klíčová slova cenzura, činohra, divadlo, komunismus, kultura, normalizace
|
|
Divadelní hry Jeana-Paula Sartra v českých překladech a na českých scénách
ROUČKOVÁ, Tereza
Bakalářská práce je zaměřena na dramatickou tvorbu francouzského existencialistického filosofa a spisovatele Jeana-Paula Sartra. Práce mapuje dobové ohlasy Sartrových her u nás od konce 50. let minulého století do současnosti, v souvislosti s knižním vydáním jejich překladů a s jejich jevištním uvedením. Dále nastiňuje kulturně-politické prostředí daného období a význam literárního překladu v přejímající kultuře. Cílem práce je shrnout ohlasy Sartrovy dramatické tvorby u nás od prvního uvedení na českou scénu do současnosti.
|