|
Analýza příčin imigrace do ČR
Toušková, Daniela ; Fialová, Kamila (vedoucí práce) ; Vyležík, Tomáš (oponent)
Cílem této bakalářské práce je přiblížit čtenáři problematiku migrace z ekonomického hlediska na datech pro Českou republiku. V této práci je analyzována pouze čistá imigrace, která je zde zastoupena změnou počtu cizinců legálně pracujících v ČR, jelikož pro imigrační toky neexistují dostupná srovnatelná data. V analýze je využit lineární regresní model, kdy je metodou nejmenších čtverců odhadována závislost změny počtu cizinců pracujících v ČR na několika ekonomických proměnných. V analýze jsou využita čtvrtletní data za roky 2001-2009. Výsledky ukazují, že největší vliv na růst počtu cizinců má růst míry nezaměstnanosti. Tento vliv je negativní, což je v souladu s ekonomickou teorií prezentovanou v teoretické části této práce. Mezi další proměnné, které jsou pro změnu počtu cizinců signifikantní, patří meziroční změna reálné mzdy a změna reálného hrubého domácího důchodu.
|
|
Integrace cizinců v České republice
Pátková, Eva ; Mojžíšová, Jarmila (vedoucí práce) ; Nováková, Daniela (oponent)
Diplomová práce Integrace cizinců v České republice pojednává o sociálním začlenění přistěhovalců v české společnosti s ohledem na strukturální, kulturní, interaktivní a identifikační dimenzi. Právě toto jsou určující faktory ovlivňující jejich pobyt v České republice. Empirická část se zabývá vnímáním české reality očima vybraných cizinců z různých zemí žijících v České republice. Jejich poznatky jsou sbírány kvalitativním výzkumem. Během rozhovoru poskytli cizinci detailní informace o svém pobytu v České republice a poodkryli tím problémy, s kterými se v hostitelské zemi potýkají. Ukázalo se, že pro začlenění do majoritní společnost hraje významnou roli nejen podoba kultur, ale i jejich subjektivní pocit integrace.
|
| |
| |
|
Vyhoštění cizinců z důvodu národní bezpečnosti v kontextu práva mezinárodního a evropského
Válková, Zuzana ; Ondřej, Jan (oponent) ; Honusková, Věra (oponent)
Tato práce se zabývá vyhoštěním cizinců v moderním mezinárodním a evropském právu. Zaměřila jsem se na konkrétní důvod pro vyhoštění, tj. národní bezpečnost, v kontextu závazků států podle vybraných mezinárodních lidskoprávních instrumentů a příslušného evropského práva. Národní bezpečnost je jedním z všeobecně uznávaných důvodů pro vyhoštění cizinců, nicméně obsah tohoto pojmu není přesně vymezen. Následkem této nejasnosti může být národní bezpečnost ze strany států zneužívána. Zaměřila jsem se na zneužívání tohoto pojmu v řízení o vyhoštění, kdy státy se odvolávají na výjimku národní bezpečnosti jakožto důvod, aby cizincům neumožnily využít procesní záruky definované mezinárodním právem. Tato práce odhalila dvě možnosti, jak může pojem národní bezpečnosti s ohledem na procesní práva vyhošťovaných osob zneužíván. Zaprvé, státy vyhošťují cizince okamžitě, aniž by jim umožnily uplatnit námitky proti jejich vyhoštění a dát svůj případ přezkoumat příslušným orgánem rovněž v případech, kdy výjimka národní bezpečnosti je neobhajitelná. Zadruhé, zájem národní bezpečnosti omezuje účinnost opravného řízení v případech, kdy národní legislativa nedovoluje vyhoštěným osobám, aby byly informovány ohledně důvodů tohoto opatření, a dotčené osoby tak nejsou schopny se řádně bránit. Nicméně porušení příslušných...
|
|
Aktuální směřování a vybrané problémy české migrační politiky
Auer, Tomáš ; Šánová, Lucie (vedoucí práce) ; Gelnarová, Jitka (oponent)
Bakalářská práce "Aktuální směřování a vybrané problémy české migrační politiky" pojednává o vývoji migrace a migrační politiky v České republice od 90. let 20. století. Soustředí se jak na imigrační, tak na integrační složku migrační politiky, stručně popisuje i základní migrační proudy směřující do naší země a uvádí i aktuální počty cizinců. Zabývá se i současným nastavením migračních pravidel na příkladu ústředního legislativního dokumentu - zákona o pobytu cizinců. Vedle obecného popisu se práce věnuje i některým problémům spojeným s praktickým výkonem migrační politiky a snaží se přijít na příčinu těchto problémů či navrhnout nějaké reálné řešení, pokud je to možné. Hlavním zkoumaným problematickým aspektem v této bakalářské práci je způsob prokazování příjmů a prostředků v žádostech o dlouhodobý pobyt na území ČR, kde se liší doklady napříč účely a tím se liší i možnosti, jakým tento doklad falšovat či uvádět v něm nepravdivé nebo neúplné údaje. Konkrétní data byla získána samostatným výzkumem zpracovaným z více než tří set žádostí o vydání či prodloužení dlouhodobého pobytu na území ČR.
|
|
Rasové předsudky u studujících pražských gymnázií
Kratochvílová, Kristýna ; Koťa, Jaroslav (vedoucí práce) ; Běhalová, Andrea (oponent)
(česky) Diplomová práce se zabývá výzkumem rasových předsudků žáků pražských gymnázií. V teoretické části práce je nejprve analyzována adolescence jako specifické vývojové období, dále je popsán profil žáka gymnázia na základě rozboru Rámcového vzdělávacího programu pro gymnázia ve vztahu k formování a upevňování světového názoru, postojů a hodnotové orientace žáků. V rámci teoretické části je také zkoumána oblast předsudků a předsudečného myšlení. Empirická část práce se věnuje vlastnímu výzkumu předsudečného myšlení žáků dvou pražských gymnázií, metodologii šetření a vyhodnocení výsledků.
|
|
Zaměstnávání cizinců v České republice
Smrčinová, Zuzana ; Vysokajová, Margerita (vedoucí práce) ; Štangová, Věra (oponent)
Česká republika zažívá v posledních dvaceti letech nebývalý nárůst počtu cizinců na svém území, přičemž velká část cizinců přicházejících do České republiky sem míří za prací. Problémem je, jak takový příliv cizinců regulovat a vymezit podmínky, za jakých v České republice mohou pracovat, aby byl tento příliv cizinců pro zemi přínosný a ne zatěžující. Česká republika se snaží nastavit celkem přísné podmínky tak, aby cizinci nedeformovali tuzemský pracovní trh. Obecně ale většinou platí, že čím přísnější podmínky stát nastaví, tím více se cizinci snaží je obcházet. Z toho důvodu by smyslem právní úpravy problematiky zaměstnávání cizinců mělo být adekvátní nastavení podmínek, které umožní státu využívat potenciál cizinců, ale které zároveň zajistí kontrolní mechanismy proti obcházení současných zákonů. Cílem této diplomové práce je popsat aktuální právní úpravu problematiky zaměstnávání cizinců v ČR, poukázat na její praktické problémy, které by se do budoucna měly řešit a srovnat českou právní úpravu zaměstnávání cizinců s právní úpravou australskou, jež by mohla přinést cenná doporučení pro Českou republiku do budoucna. Práce je rozdělena na čtyři kapitoly. V první kapitole jsou vymezeny pojmy jako "cizinec", "zaměstnávání", "zaměstnavatel" a další, se kterými se v diplomové práci operuje. Druhá kapitola...
|
|
Vyhoštění v mezinárodním právu
Kolaříková, Gabriela ; Honusková, Věra (vedoucí práce) ; Hýbnerová, Stanislava (oponent)
Vyhoštění v mezinárodním právu - Abstrakt Cílem mé diplomové práce je analyzovat úpravu vyhoštění v mezinárodním právu veřejném a srovnání této úpravy s návrhy článků Komise OSN pro mezinárodní právo, která toto téma zpracovává již několik let. Hlavním cílem této práce je zjistit, zda současné mezinárodní právo poskytuje dostatečnou ochranu práv cizinců nebo zda upřednostňuje právo státu vyhostit cizince a porovnat dnešní situaci s prací Komise OSN pro mezinárodní právo, které by mohla vyústit v novou mezinárodní úpravu. Práce se skládá z osmi kapitol, které se zabývají různými aspekty vyhoštění. Každá kapitola obsahuje dílčí závěr. První kapitola je úvodní a popisuje výzkumnou otázku a vysvětluje obsah následujících kapitol. Druhá kapitola definuje použitou metodiku a analýzu použité literatury. Třetí kapitola je rozdělena do pěti částí. První dvě části popisují právo státu vyhostit cizince a jeho vývoj. Třetí část se věnuje limitům práva státu vyhostit cizince, zejména popisuje lidská práva, do kterých může být vyhoštěním zasaženo. Čtvrtá část je zaměřena na vymezení cílové zemi vyhoštění a pátá část se zaměřuje na vymezení pojmu cizinec. Čtvrtá kapitola vymezuje základní pojmy používané v předkládané diplomové práci a obecně v migračním právu. Pátá kapitola se zaměřuje na hromadné vyhoštění a tato...
|
|
Institucionální systém upravující migraci v České republice
Weiszová, Alica ; Dobiášová, Karolína (vedoucí práce) ; Mašková, Pavla (oponent)
Úspěšnost každé z uplatňovaných politik a dosažení jí proklamovaných cílů je do značné míry ovlivněna institucionálním rámcem a to tím formálním, tj. kodifikovaným právním rámcem a neformálním, které tvoří zejména kultura a hodnoty společnosti. Česká republika po roce 1989 začala přejímat západoevropské právní normy, ačkoliv tomu postoje a morální hodnoty většinové společnosti neodpovídaly. Na aktuální podobu českých právních norem měl dopad nejen vstup této země do Evropské unie, ale i vývoj na místním trhu práce a postoje české veřejnosti, což se nejvíce odráží ve vládou schváleném materiálu Ministerstva vnitra ČR "Návrh opatření k řízení ekonomické migrace", který právě prochází legislativním procesem. Česká republika, stejně jako země Evropské Unie, splňuje paradox EU, jak jej definoval Genç. Na jedné straně české právo marginalizuje zaměstnance pocházející z třetích zemí a na straně druhé české hospodářství tyto pracovní síly potřebuje a proto vznikají programy, které mají nalákat "žádané" pracovníky. Česká republika je ekonomickými migranty z třetích zemí považována za "nárazníkovou" zemi, která pro ně představuje bránu k vstupu do vyspělejších zemí Evropské unie. Tento trend potvrzuje i v roce 2009 studie Analytického centra pro ochranu státních hranic a lze předpokládat, že bude pokračovat....
|