|
Hlavní následky porušení práva EU členskými státy EU
Neubauer, Jindřich ; Král, Richard (vedoucí práce) ; Smolek, Martin (oponent) ; Scheu, Harald Christian (oponent)
disertační práce Název: Hlavní následky porušení práva EU členskými státy EU Autor: Mgr. Jindřich Neubauer Školitel: doc. JUDr. Richard Král LL. M. Tématem disertační práce jsou hlavní následky porušení práva EU členskými státy EU. Práce se zaměřuje zejména na dva nejvýznamnější instituty, které právo EU předvídá k zajištění řádného uplatňování unijních norem. Tím prvním je zásada odpovědnosti státu za škodu způsobenou jednotlivci porušením práva EU. Druhou zkoumanou problematikou je fungování řízení pro porušení Smluv dle ustanovení čl. 258 a násl. Smlouvy o fungování EU. Cílem práce je uchopit a rozebrat dva relativně odlišné, ale provázané instituty, které slouží k zajištění řádného uplatňování práva EU. Jak dokumentuje vysoká četnost řízení pro porušení Smluv vůči České republice i diskuze nad zakotvením principu odpovědnosti státu za škodu způsobenou jednotlivci do tuzemského právního rámce, jedná se o velmi aktuální témata, která je nutno reflektovat při implementaci práva EU. Tyto hlavní prostředky k vymáhání práva EU je třeba znát, aby bylo možno ze strany členských států úspěšně a kvalifikovaně hájit národní zájmy ve vztahu k orgánům EU a jednotlivcům, pokud je zde namítáno porušení práva EU. Dále je nezbytné analyzovat významné změny, které v této oblasti přinesla Lisabonská smlouva....
|
|
Ochrana práva na spravedlivý proces ve vztahu k řízení o předběžné otázce
Němečková, Petra ; Tomášek, Michal (vedoucí práce) ; Král, Richard (oponent) ; Smolek, Martin (oponent)
v českém jazyce - Czech abstract Ochrana práva na spravedlivý proces ve vztahu k řízení o předběžné otázce Právo na spravedlivý proces je jedním ze základních lidských práv, které umožňuje jednotlivcům dovolávat se účinně svých práv a svobod u zákonného, nestranného a nezávislého soudu. V Evropě je ochrana tohoto práva zaručena na vícestupňové úrovni, jejíž stupně se navzájem prolínají: první stupeň tvoří ústavní pořádky jednotlivých států, druhý institucemi Evropské unie, především Soudního dvora EU a, třetí, Evropský soud pro lidská práva. V Evropské unii byl Smlouvami zaveden mechanismus předběžné otázky pro zachování jednoty a koherentního výkladu a aplikace evropského práva soudy členských států. Řízení o předběžné otázce zaručuje efektivní spolupráci mezi národními soudy členských států a Soudní dvůr EU. Čl. 267 SFEU uděluje soudům členských států dokonce povinnost toto řízení zahájit, jedná-li se o soud posledního stupně (a neaplikuje-li se některá z výjimek stanovených rozsudkem CILFIT). Porušení této povinnosti může znamenat porušení práva na spravedlivý proces ve všech třech stupních ochrany lidských práv v Evropě. Každá z evropských jurisdikcí vymezuje vlastní podmínky porušení, které nejsou zcela totožné. Totéž platí pro doktríny stanovené v této otázce ústavními soudy členských států,...
|
|
Právní problematika ochrany biodiverzity
Zicha, Jiří ; Damohorský, Milan (vedoucí práce) ; Smolek, Martin (oponent) ; Stejskal, Vojtěch (oponent)
Právní problematika ochrany biodiverzity, doktorská dizerta ní práce JUDr. Ji í Zicha, školitel: prof. JUDr. Milan Damohorský, DrSc. Univerzita Karlova, Právnická fakulta, Katedra práva životního prost edí Praha, zá í 2010 Cílem práce je konfrontovat stávající právní a institucionální rámec ochrany biodiverzity s biologickými principy a nejzávažn jšími p í inami jejího ohrožení, a p itom zhodnotit, do jaké míry jsou tyto systémy a jevy v souladu, p ípadn kde existují mezery i nedostatky. Jako metoda této konfrontace je zvolen p ehled a rozbor relevantních pramen práva a dalších souvisejících informací v kontextu jednak jednotlivých úrovní biodiverzity, dále pak v kontextu n kterých vybraných v cných a právních souvislostí. S ohledem na charakter biodiverzity, která podobn jako další složky životního prost edí p íliš nerespektuje lov kem um le vytvo ené hranice, je klí ové mezinárodní právo celosv tového, p ípadn regionálního významu. V p ípad mo ského prost edí, které je do zna né míry homogenní z hlediska svých fyzikálních i ekologických vlastností to platí tém bezvýhradn . V prost edí pevninském lze fragmentaci fyzikálními a geografickými podmínkami pozorovat, pokud jde o právní režim, tak do hry mnohem výrazn ji vstupují jednotlivé státy, a to jednak svými vlastními normami, ale i zp sobem,...
|
| |
| |
| |
| |
| |
| |
| |