|
Zámek Sokolov ve světle pozůstalostního inventáře po Eleonoře Marii z Nostic z roku 1681
TĚŠÍNSKÝ, Jan
Předkládaná bakalářská práce se zabývá analýzou hmotného vybavení ženských pokojů na zámku v Sokolově na počátku osmdesátých let 17. století. Hlavním pramenem se autorovi stal pozůstalostní inventář po Eleonoře Marii z Nostic z roku 1681. Ve svém výkladu nejprve blíže ozřejmuje topografii prostor, které šlechtična obývala. Dále naznačuje typologii předmětů zachycených na stránkách písemného pramene, mezi něž lze zařadit devocionálie, obrazy, textilie, šperky, nádobí a předměty k užívání tabáku. Současně si klade otázky ohledně významu jednotlivých předmětů ve všedním i nekaždodenním životě urozené dámy. Pokud to vypovídací hodnota pramene dovolila, autor si také klade otázky ohledně symbolické výzdoby vlastněných předmětů, do níž se promítal hodnotový žebříček a myšlenkový svět raně novověké šlechtičny.
|
|
Rozhodovací praxe Apelačního soudu a Constitutio Criminalis Josephina (1687-1727)
Vacek, Josef ; Starý, Marek (vedoucí práce) ; Kindl, Vladimír (oponent) ; Knoll, Vilém (oponent)
ROZHODOVACÍ PRAXE APELAČNÍHO SOUDU A CONSTITUTIO CRIMINALIS JOSEPHINA (1687-1727) Disertační práce JUDr. Josef Vacek Klíčová slova: apelační soud; právní dějiny; 17. století; trestní právo; rozhodovací praxe; prameny práva; raný novověk Abstrakt Předkládaná práce se zabývá proměnou rozhodovací praxe pražského apelačního soudu v trestních věcech a to v souvislosti s vydáním nového trestního zákoníku Constitutio Criminalis Josephina z roku 1707. V práci je nejprve analyzován dosavadní stav bádání, na který navazuje rozbor vnitřního uspořádání soudu, včetně mechanismů výběrů a přijímání nových radů. Významný prostor je věnován též relevantním právním předpisům pro činnost apelačního soudu a celkově pro trestní právo v období od konce 16. století od vydání Koldínova zákoníku do počátku 18. století, kdy byla Josephina vydána. Těžištěm práce je rozbor tisíců rozhodnutí vydaných apelačním soudem v trestních věcech, a to ve třech oblastech: delikty proti životu, majetková trestná činnost a sexuální delikty. Základním pramenem se staly ortelové manuály, knihy vedené u apelačního soudu, od kterých byla zaznamenávána rozhodnutí především v trestních věcech - jedná se o tisíce záznamů v češtiny, němčině a místy též latině. V každé z uvedených oblastí práva byly vybrány dva, resp. tři delikty, u nichž byla provedena...
|
| |
| |
|
Talmberkové na Vlašimi
BABKA, Daniel
Bakalářská práce se zaměřuje na dějiny šlechtického rodu Talmberků, které doposud nebyly v české historiografii podrobněji zkoumány. Práce se především zaměřuje na životní osudy a veřejné působení představitelů vlašimské větve rodu, nejvyššího zemského komorníka Jiřího z Talmberka (asi 1570-1623), prezidenta apelačního soudu Fridricha z Talmberka ( 1643), Františka Viléma z Talmberka ( 1665) a třetího královéhradeckého biskupa Jana Františka Kryštofa z Talmberka (1644-1698) v kontextu událostí 17. století. Za vedlejší cíl si práce klade sledování vývoje majetkové základny rodu od konce 13. století do počátku 18. století. Předkládaná bakalářská práce se opírá o studium odborné literatury a archivních pramenů uložených v Národním archivu Praha (Desky zemské větší, Stará manipulace), Státním oblastním archivu Zámrsk (Biskupský archiv Hradec Králové) a Státním okresním archivu Benešov (Archiv města Vlašim).
|
|
Pozemková kniha židovských domů v Týně nad Vltavou v letech 1680-1750
HRBKOVÁ, Kristýna
Hlavním tématem této diplomové práce je pozemková kniha židovských domů v Týně nad Vltavou z let 1680-1750. První kapitola se věnuje obecné problematice židovských obyvatel v českých zemích do 18. století. Následují stručné dějiny Židů a jejich soužití s křesťanskými obyvateli na panství Týn nad Vltavou. Součástí práce je i kapitola zabývající se pozemkovými knihami a jejich rolí v historickém bádání. Nejdůležitější část celé práce zahrnuje rozbor zkoumané pozemkové knihy spolu se stručným výpisem židovských domů, které jsou v ní obsažené. U každého domu je zmíněno, kdo jej vlastnil, kolik za něj splácel a jaké pozemky k němu připojil. Kapitola je zakončena stručným nastíněním správy panství i samotného města na přelomu 17. a 18. století. Na závěr je v příloze obsaženo ediční zpracování zmíněné pozemkové knihy.
|
|
Ikonografie sv. Františka v období 17. a 18. století
Drdáková, Kateřina ; Vymazalová, Marie (vedoucí práce) ; Oulíková, Petra (oponent)
Diplomová práce se zabývá ikonografií vybraných děl sv. Františka v období 17. a 18. století v Čechách. Práce je zaměřena především na obrazy, které vznikly a byly svázány s rozvojem žebravých řádů v době reformace církve. První část se věnuje životu a legendě sv. Františka, která je základem pro následné zpracování jednotlivých vyobrazení. Neodmyslitelnou součástí práce je také téma vzniku a vývoje žebravých řádů, které zobrazování sv. Františka zapříčinily. A to konkrétně františkáni, minorité a kapucíni. Důležitou kapitolou je také zbožnost českých zemí v době baroka, která dokládá znovuoživení úcty sv. Františka v průběhu 17. a 18. století v Čechách. Všechny výše zmíněné části dají podklad pro následující kapitoly konkrétních vyobrazení. Ikonografie jednotlivých scén je popsána nejdříve v obecném zobrazení včetně nejvýznamnějších světových příkladů. Velká část práce se věnuje jednotlivým dílům spojeným s českým prostředím. Nejvíce zastoupeným vyobrazením jsou Stigmatizace sv. Františka, Extáze, Porciunkulový zázrak či jeho Smrt. V poslední řadě se práce zaměří na klášterní lunetové cykly ze života sv. Františka.
|
|
Dávám, abys dal. Rozbor Knih hospodářských od Kryštofa Fischera česky vydaných roku 1706.
Pohlová, Kateřina ; Sládek, Miloš (vedoucí práce) ; Mikulec, Jiří (oponent)
Anotace: Cílem této práce je obsahový rozbor českého vydání Knih hospodářských z roku 1706, které latinsky sepsal mezi léty 1679-1683 Kryštof Fischer spravující jezuitské statky na Litoměřicku. Knihy hospodářské se skládají ze dvou dílů. V prvním se podrobně pojednává o práci na polích, rybnících, pivovarech, zahradách, sadech, vinicích, lesích a chovu zvířat. Druhý díl se týká hospodářské administrativy a obsahuje kalendář s doporučeními, jakou práci je vhodné vykonat v daném měsíci. Pozornost je také zaměřena na jazykovou stránku a srovnání latinského, německého a českého vydání.
|
| |
|
Poddaní a jejich hejtman. Panství Točník, Zbiroh a Králův Dvůr pod správou Samuela Ignatia de Bois (1670-1690)
Vacek, Josef ; Čechura, Jaroslav (vedoucí práce) ; Sládek, Miloš (oponent)
Poddaní a jejich hejtman: Panství Točník, Zbiroh a Králův Dvůr pod správou Samuela Ignatia de Bois (1670-1690) Abstrakt Diplomová práce se zaměřuje na vztah poddaných a vrchnosti, která je v daném případě reprezentována hejtmanem Samuelem Ignatiem de Bois. Ten vykonával správu panství Točník, Zbiroh a Králův Dvůr od roku 1670 až do své smrti v roce 1690. Z období dvou dekád jeho správy se zachovalo množství archivního materiálu, na kterém je možné studovat, v jakých situacích docházelo k interakci poddaných s vrchností, a jak tato setkání probíhala. Práce je vystavěna na třech hlavních tématech: evidence poddaných, osazování pustých hospodářství a propouštění poddaných. Ke každému z těchto témat byly analyzovány relevantní prameny a na jejich základě vystavěna dosažená zjištění. Mezi hlavní prameny patří zejména soupisy poddaných, korespondence hejtmana a České komory, pozemkové knihy a bohatý spisový materiál zbirožského velkostatku. Mezi hlavní zjištění práce patří popsání mechanismů zhostního řízení, způsob evidence poddaných a cestou, jakou se hejtman snažil obsadit pustá stavení. Ve všech těchto případech je identifikován nejen tlak hejtmana na jím prosazované řešení, ale také protitlak, který mohli vyvinout buď samotní poddaní, anebo (často na jejich popud) též česká komora. Metodologickým východiskem...
|