| |
|
Filosofování a obec
Timingeriu, Filip ; Hogenová, Anna (vedoucí práce) ; Blažková, Miloslava (oponent)
Diplomová práce "Filosofování a obec" se zabývá vznikem polis a zrozením občana, jako specifických způsobů bytí světa a člověka, jejichž korelace je nejvíce patrná ve filosofii Platónově. Důrazem na Platónovo privilegování mluveného slova před psaným, ukazuje na možné zdroje pro filosofickou hermeneutiku. Porozuměním situaci, která vedla k rozpadu vzájemného vztahu mezi člověkem a světem, snaží se autor práce sdělit, že v Platónově myšlení zůstávají doposud nereflektované možnosti, které by mohly být současné době východisky. Záměrem práce je, nastíněním a rozvedením samotných předpokladů polis a myšlení, přispět k diskuzi nejen v oblasti politické filosofie a politologie.
|
| |
|
Evropské národy v komiksové sérii o Asterixovi
Kozoňová, Zuzana ; Kepartová, Jana (vedoucí práce) ; Skopek, Robert (oponent)
Cílem práce je konfrontovat převážně keltské národy zobrazené v komiksové sérii o Asterixovi od autorů Reného Goscinnyho a Alberta Uderza s informacemi pocházejícími z literárních i archeologických pramenů a následně popsat současné stereotypy a politické a společenské události, které se v příbězích objevují. Asterixovská série se od doby svého vzniku stala světovým fenoménem se čtenáři napříč společenského i věkového spektra. Najdeme zde četné narážky na nedávnou minulost, kterou se autoři rozhodli s humorem komentovat prostřednictvím svých kreslených postaviček. Každý z příběhů se ale odehrává na historickém pozadí dob kolem roku 50 před naším letopočtem a je zajímavé sledovat, do jaké míry se Uderzo s Goscinnym drželi pramenů a kdy přišla na řadu jejich fantazie. Klíčová slova: Asterix, René Goscinny, Albert Uderzo, fenomén, keltské národy, antika, Galové, Belgové, Britové, Piktové, současnosné národy, mezinárodní vztahy, stereotypy, satira.
|
| |
|
Rehabilitace smyslově vnímaného světa z environmentální perspektivy Davida Abrama.
Slovák, Ľuboš ; Daněk, Tomáš (vedoucí práce) ; Jaroš, Filip (oponent)
Tato práce je pokusem promýšlet téma jevů a smyslově vnímaného světa v environmentálním kontextu. Věnuje se zavržení jevů novověkou přírodovědou a speciálně v současné, neodarwinistické biologii, i různým pokusům o rehabilitaci smyslového vnímání jako relevantního způsobu vztahování se ke světu, a to na poli biologie (Adolf Portmann, Hans Driesch) i filosofie (fenomenologie, zejména Maurice Merleau-Ponty). Hlavním předmětem práce pak je ekofenomenologie Davida Abrama a srovnání jeho přístupu ke světu s pojetím současné biologie. Na základě této komparace je pak ukázáno, v čem můžou být myšlenky Davida Abrama, a snaha o rehabilitaci jevů obecně, přínosné pro environmentální diskurs, zejména vzhledem k možnosti budování svébytné epistemologie a ontologie, i ve vztahu k etickým motivacím. KLÍČOVÁ SLOVA: Abram, jev, environmentalismus, neodarwinismus, fenomenologie, ekofenomenologie
|
|
Fenomén podcastu a jeho význam v současných médiích
Koucká, Anna ; Jirků, Jan (vedoucí práce) ; Skalický, Matěj (oponent)
Tato bakalářská práce se věnuje fenoménu podcastingu, který v posledních letech začal vstupovat nejen do tradičních médií, ale i do celé společnosti. Popisuje vznik, vývoj a určité charakteristiky tohoto fenoménu, ale zabývá se i motivacemi, které k jeho tvorbě či poslechu mají tvůrci i posluchači. Výzkumná část práce se pak zaměřuje na pohled, jaký na vliv podcastu v médií, firmách či politice, monetizaci obsahu či současný stav české podcastové scény mají tvůrci z médií, autoři, kteří nahrávají nezávislé podcasty i majitelé různých studií, které poskytují služby spojené s podcastingem. Tento výzkum proběhl formou sedmnácti rozhovorů. V neposlední řadě je také součástí výzkumné části dotazník, který zkoumal věkové i demografické rozložení posluchačů podcastů, jejich návyky či názory na jednotlivá témata, která se v souvislosti s podcastingem nabízejí. Práce nastiňuje možný vývoj tohoto fenoménu v budoucnosti a také poodhaluje názory, které na podcasting mají jednotliví tvůrci či lidé, kteří se podcasty zabývají.
|
|
Pozice graffiti v českém umění po roce 1989
ZRNA, Adam
Bakalářská práce je tvořena částí teoretickou a částí praktickou. Teoretická část se zabývá výtvarným projevem graffiti v Česku po roce 1989 a jeho průnikem do oficiálního českého umění. Popisuje graffiti jako takové, krátce se věnuje kořenům tohoto fenoménu a jeho vzniku v USA, dále jeho rozšíření v České Republice. Zmiňuje momenty důležité pro vývoj graffiti a jejich odrazy v projevu samotném. Představuje nejdůležitější osobnosti, které se ve své pozdější umělecké tvorbě inspirovali graffiti, čímž zásadně posunuli pozici graffiti v českém umění. Obsahem praktické části je vytvoření modelu sochy inspirované graffiti s návrhem jejího umístění ve veřejném prostoru.
|
| |
| |