|
Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta s diagnózou M. Parkinson
Stuchlíková, Kateřina ; Neuwirthová, Svatava (vedoucí práce) ; Saveljev, Michal (oponent)
iv Abstrakt Autor práce: Kateřina Stuchlíková Vedoucí práce: Mgr. Svatava Neuwirthová Název: Kazuistika fyzioterapeutické péče o pacienta s Parkinsonovou chorobou Cíle: Cílem této bakalářské práce je především v speciální části zpracovat kazuistiku pacienta s diagnózou morbus Parkinson a v teoretické podat informace o této diagnóze, zejména týkající se etiopatogeneze, diagnostiky a léčby. Metody: Obecná část zahrnuje teoretické informace o Parkinsonově chorobě z hlediska klinického obrazu, etiopatogeneze, patofyziologie, diagnostických možností a léčby včetně té rehabilitační. Speciální část obsahuje samotnou kazuistiku pacienta, která vznikla v rámci bakalářských praxí v Nemocnici Milosrdných sester svatého Karla Boromejského. Výsledky: Cíle teoretické i speciální části byly splněny. Závěr: Dle zhodnocení efektu terapie lze říci, že fyzioterapeutické péče byla úspěšná, protože měla dle výsledků částečný pozitivní vliv na pacientův stav. Klíčová slova: Parkinsonova nemoc, fyzioterapie, kazuistika, neurodegenerativní onemocnění, tremor, rigidita, hypokineze, bradykineze, akineze
|
|
Vliv fyzioterapie na kondici, koordinaci a posturální stabilitu u osob s Parkinsonovou chorobou.
DOMASOVÁ, Martina
Parkinsonova choroba je neurodegenerativním progresivním onemocněním, které v dnešní době nelze vyléčit. Jde však do jisté míry ovlivnit a zpomalit jeho průběh. K potlačení onemocnění se využívá symptomatická léčba, jejíž nedílnou součástí je i fyzioterapie. U Parkinsonovy choroby lze díky fyzioterapii potlačit projevy této nemoci, zlepšit stav pacienta a výrazně tak pomoci pacientovi zachovat vyšší kvalitu života po delší dobu. Prvním cílem bakalářské práce bylo "Upozornit na důležitost fyzioterapie u pacienta s Parkinsonovou chorobou". Druhým cílem bylo "Zmapovat možnosti fyzioterapie u pacienta s Parkinsonovou chorobou". Oba tyto cíle byly naplněny a popsány v teoretické části v podkapitole 1.8.3. Na první navíc, svým způsobem, odkazuje i praktická část této práce, kde je možné vidět změny stavu pacienta s PN, které nastanou při aplikaci skupinového cvičení do jeho životosprávy. Třetím cílem bylo "Navrhnout cvičební jednotku, která by vedla ke zlepšení stavu pacienta s PN". Tímto cílem se zabývá praktická část této práce. Na základě poznatků nabitých v teoretické části, byla vytvořena cvičební jednotka, která byla následně aplikována po dobu dvou měsíců na skupinu sedmi probandů. K vyhodnocení jejího působení na stav pacientů byly porovnávány vstupní a výstupní kineziologické rozbory, zahrnující klinické testy na vyšetření kondice, koordinace a posturální stability (FTSST, TUG, BBS, Pull Test, Push&Release Test).
|
|
Aerobní trénink v terapii poruch chůze u pacientů s Parkinsonovou nemocí
KOCÁBKOVÁ, Štěpánka
Tato práce se zabývá vlivem aerobního tréninku na poruchy chůze u pacientů s Parkinsonovou nemocí. Specifickými rysy chůze u této nemoci jsou krátké, šouravé krůčky, zpomalený pohyb, zhoršená rovnováha a snížené souhyby horních končetin. Všechny tyto prvky lze, kromě aplikace léků, do určité míry ovlivnit pravidelným cvičením. Cílem této bakalářské práce bylo sestavit vhodnou cvičební jednotku pro tyto jedince a popsat, jaký efekt má aerobní trénink na poruchy chůze. Teoretická část práce představuje úvod do problematiky Parkinsonovy nemoci. V podkapitolách je popsána definice, incidence, historie výzkumu, anatomie a fyziologie bazálních ganglií, etiologie, klinický obraz, průběh, diagnostika a léčba. Dále je v práci popsána analýza chůze jak u pacientů s Parkinsonovou nemocí, tak i u zdravých jedinců a co znamená pojem aerobní trénink. Praktická část je zpracována formou kvalitativního výzkumu. Na základě vstupního vyšetření tří pacientů s diagnostikovanou Parkinsonovou nemocí jsem sestavila cvičební jednotku, která je k nahlédnutí v Příloze 3. Pacienti měli za úkol doma podle vytvořené cvičební jednotky pravidelně cvičit po dobu třech měsíců. Poté jsem provedla výstupní vyšetření a porovnala jsem, jaké změny cvičební jednotka u poruch chůze přinesla či nikoli. Ze zjištěných výsledků nelze jednoznačně prokázat pozitivní vliv aerobního tréninku u poruchy chůze u pacientů s Parkinsonovou nemocí. Pro validní výsledek by bylo třeba provést výzkum u většího množství pacientů. Pacienti však cvičební jednotku hodnotili pozitivně a věřím, že by tato práce mohla dále najít uplatnění, například v klinické praxi fyzioterapeutů či jako edukační materiál pro pacienty s Parkinsonovou nemocí a jejich rodinné příslušníky.
|
|
Vliv rytmického pohybu u pacientů s Parkinsonovou nemocí
MYSLIVCOVÁ, Anna
Bakalářská práce se zabývá problematikou progresivního neurologického onemocnění zvaného Morbus Parkinson do češtiny přeloženo jako Parkinsonova nemoc. Toto onemocnění nevratně poškozuje centrální nervový systém a není možné jej zatím vyléčit. Lze pouze zmírnit příznaky farmakologickou léčbou a za pomoci rehabilitace zlepšit kvalitu života pacientů. Cílem práce je popsat hlavní problematiku nemoci, ozřejmit možnosti fyzioterapie a navrhnout rytmickou cvičební jednotku na jejímž základě vznikla edukační videa pro domácí cvičení pacientů s Parkinsonovou nemocí. V první části jsou shrnuty obecné poznatky o Parkinsonově nemoci, historii, vývoji a rehabilitaci. Větší část práce se zabývá samotným výzkumem, kterého se zúčastnili 3 klienti s Parkinsonovou nemocí. Jednotlivé kazuistiky se skládají z úvodního vstupního vyšetření, jehož součástí jsou i například testy hodnotící stabilitu a chůzi. Následují dva měsíce, během kterých jedenkrát týdně probíhala cvičení a následně došlo k porovnání aktuálního stavu svýsledky vstupního vyšetření. Znalezených studií a ze subjektivního hodnocení probandů vyplývá, že je vhodné zařadit v rámci rehabilitace rytmické cvičení. Vzhledem k nouzovému stavu trvajícímu nepřetržitě od 5. října 2020 nebylo možné uskutečnit skupinová cvičení, proto byla cvičení uskutečněna se dvěma pacienty online formou, což umožnilo pacientům bezpečné cvičení v domácím prostředí a nebyli tak vystaveni riziku nákazy. S jedním pacientem proběhla cvičení normálně po vládním rozvolnění. Práce může sloužit jako zdroj informací pro laickou i odbornou veřejnost a metody řešení mohou být využity ve fyzioterapeutické praxi.
|
|
Vliv pravidelného cvičení na zdravotní stav pacientů s Morbus Parkinson
DUBNOVÁ, Veronika
Bakalářská práce se zabývá vlivem pravidelného cvičení na zdravotní stav pacientů s Morbus Parkinson. Tato nemoc je dosud nevyléčitelnou chorobou, která postihuje centrální nervový systém člověka a vede k jeho nenávratnému poškození. Léčbou nemoci je doposud možné pouze dlouhodobě mírnit jednotlivé příznaky a tím udržet kvalitu pacientova života. Důležitou součástí již od počátečních stádií je nejen léčba farmakologická, ale i rehabilitační. Teoretická část této práce se zabývá souhrnem informací o Parkinsonově nemoci, o jejím vzniku, klinickém obrazu, diagnostice a možnostech léčby. Praktická část práce byla zpracována metodou kvalitativního výzkumu, ten proběhl na základě vstupního a výstupního vyšetření, odběru anamnézy, rozhovoru a hodnocení chůze pacientů. Získaná data byla vypracována ve formě kazuistik. Zkoumanou skupinou byli 3 pacienti s diagnózou Parkinsonovy nemoci, kteří pravidelně jednou týdně docházeli na skupinová cvičení. Prvním cílem bylo zhodnotit stav kondice při pravidelném skupinovém cvičení a po 8 týdnech bez skupinového cvičení. Druhým cílem bylo sestavit cvičební jednotku pro pacienty s Parkinsonovou chorobou. Z důvodu malého počtu zkoumaných probandů nelze zcela jistě konstatovat, zda pravidelné cvičení jednou týdně bylo dostatečné při léčbě Parkinsonovy choroby. Zjevné ale bylo, že se pacienti během cvičení cítili dobře, pozitivně ovlivnilo jejich psychosociální stav a také jejích kondici. Přestože jsem nedospěla k jasným závěrům, domnívám se, že zvolená terapie byla přínosná.
|
| |
|
Identifikátory hypokinetické zátěže při řízení automobilu
Tluchořová, Terezie ; Jelen, Karel (vedoucí práce) ; Lopot, František (oponent)
Název: Identifikátory hypokinetické zátěže při řízení automobilu Cíle: Vývoj a odzkoušení metody pro určení změn mechanických parametrů axiálního systému profesionálních dálkových řidičů. Navrhnout a odzkoušet postup klinického a fyzikálního vyšetření, citlivého ke změnám, ke kterým dochází vlivem vibračního i statického zatížení při řízení kamionu. Metody: Metoda TVS, rozbor páteřní morfologie, měření vibrační expozice Výsledky: Metoda TVS, která byla v práci použita, se ukázala jako adekvátní k poskytnutí informací o resonanční frekvenci a celkovém útlumu páteře s dostatečnou přesností tak, aby jejich ovlivnění jízdou bylo jednoznačně identifikovatelné. Použitá akcelerometrická měření kmitů vibračně budících páteř se rovněž ukázala jako použitelná a poskytující objektivní parametry. Klíčová slova: metoda TVS, vibrace, hypokineze, zrychlení, řízení automobilu, LBP
|
|
Ovlivňování silových předpokladů u volnočasových sportovců
Schützner, Michal ; Bunc, Václav (vedoucí práce) ; Baláš, Jiří (oponent)
Název: Ovlivňování silových předpokladů u volnočasových sportovců Cíle: Hlavním cílem této práce je zpracovat rešerši odborné literatury, která se zabývá silovými předpoklady a tréninkem. Dále pak sestavit práci, která bude poskytovat přehledné, výstižné a ucelené informace o dané problematice. Cílem je poukázat na zásady silového tréninku, složení tréninkové jednotky a okrajově se zmínit o správné výživě a regeneraci. Metody: V práci byla využita metoda rešerše odborné literatury, a to zejména na základě sběru, třídění a vyhodnocení relevantních informací. Závěry: Svalová síla je základním předpokladem lidské lokomoce. Před zahájením silového tréninku musí být posouzena pohybová způsobilost jedince a podle toho vytvořena adekvátní tréninková jednotka odpovídající jeho silovým možnostem. Pokud je silový trénink podložen odbornými znalostmi vyplívajícími z této práce, řadí se tato činnost mezi vhodné pohybové aktivity pro sportující i nesportující jedince. Klíčová slova: pohyb, síla, sval, svalová kontrakce, držení těla, hypokineze, svalová hypertrofie, silový trénink, tréninková jednotka, posilování, výživa, regenerace
|
|
Pohybový režim, stravovací návyky dívek ve věku 15-19 v hlavním městě Praha
Kovařík, Michal ; Hráský, Pavel (vedoucí práce) ; Strejcová, Barbora (oponent)
Bakalářská práce se zabývá pohybovým režimem a stravovacími návyky dívek ve věku mezi patnáctým a devatenáctým rokem v hlavním městě Praha. Výzkumný soubor byl vybrán na středních školách v různých částech Prahy. V teoretické části jsou objasněny pojmy ohledně zdravého životního stylu, přínosu pohybových aktivit, zdravé výživy, ale také důsledků hypokineze a obezity. Praktická část je zaměřena především na samotný výzkum výše uvedeného souboru. Děvčata jsou dotazována prostřednictvím anket, kde budou odpovídat na různé typy otázek. Výsledková část je vyhodnocena a zpracována do tabulek a grafů.
|
|
Kompenzační cvičení jako prostředek vyrovnávání svalových dysbalancí u osob se sedavým způsobem zaměstnání
Augustinová, Michaela ; Hronzová, Marie (vedoucí práce) ; Hájková, Jana (oponent)
Tématem této diplomové práce je problematika sedavého způsobu života a vliv kompenzačního cvičení jako prostředek k vyrovnání svalových dysbalancí s ním spojené. V teoretické části mé diplomové práce jsem se zaměřila na vysvětlení a definování základních problémů tohoto tématu a dále na několik již publikovaných zahraničních studií, které se zabývají touto problematikou již delší dobu. Vybrala jsem 3 studie, které reflektují tuto problematiku na lidském těle a vykazují výrazné problémy spojující se sedavým způsobem života. Pro můj vlastní výzkum jsem na základě studované literatury a studií vytvořila kompenzační cvičení pro mou vybranou referenční skupinu, která je vhodným vzorkem díky svému sedavému zaměstnání a věku v rozmezí 40-51 let. Pro svůj výzkum jsem použila metodu experimentu, při které jsem používala testovací, vyšetřovací a hodnotící techniky hybného systému. Plán kompenzačního cvičení jsem stvořila na základě prostudovaných dysbalancí a obtíží spojených se sedavým způsobem života. Mé zkoumání bylo zároveň zaměřeno na pozitivní účinky pohybové aktivity u této skupiny v důsledku jejich pracovního vytížení a na zkoumání příčinných souvislostí mezi sedavým způsobem života a zdravím respondentů. Hlavním cílem mé práce je prokázat dopady zařazení plánu kompenzačního cvičení na vyrovnání...
|