|
Cenová strategie stravovacích zařízení SKM Mendelu
Plecháčová, Michaela
Bakalářská práce řeší cenovou strategii stravovacích zařízení Mendelovy univerzity. Jejím cílem je nalézt vhodné nastavení cenové politiky a obchodní strategie těchto stravovacích zařízení. V empirické části práce je využitím hospodářských výsledků minulých let zjištěna finanční situace stravovacích zařízení. Na základě rozboru současné tvorby cen stravovacími zařízeními MENDELU je navržena nová cenová strategie vedoucí ke zlepšení hospodářského výsledku. Pomocí zjištění týkajících se počtu vydaných hlavních jídel stravovacími zařízeními MENDELU a vytvořené SWOT analýzy je navrhnuta obchodní strategie, jejímž cílem je zlepšení současné situace stravovacích zařízení.
|
|
Stravovací návyky žáků SŠ na vybraných školách v Brně
Stojanová, Kateřina
Tato bakalářská práce se ve své teoretické části zabývá vysvětlením základních pojmů z oblasti výživy člověka. Zaměřuje se na popis a rozdělení mikronutrientů i makronutrientů a vysvětluje jejich důležitost v lidské potravě. Shrnuje základní výživová doporučení, včetně důležitosti správného pitného režimu a také nemoci, které plynou z nezdravého životního stylu. A to vše se zaměřením na žáky středních škol. V práci je vysvětlen pojem adolescence, charakteristické znaky pro toto období, specifické potřeby ve výživě adolescentů, výživové chyby, kterých se adolescenti dopouští a co nejvíc ovlivňuje jejich stravovací návyky. Dále se práce zabývá školním stravováním. Historií školních jídelen, současností, významem školního stravování v životě člověka a legislativou spojenou se školním stravováním. V práci jsou uvedeny i příklady receptů na jídla, která jsou v souladu s výživovými doporučeními. V praktické části práce je uveden dotazník týkající se životního stylu adolescentů, který je nástrojem sběru dat. Šetření kvantitativní metodou v praktické části práce je zaměřeno na zjištění, zda žáci vybraných středních škol mají povědomí o zdravém životním stylu a zda tento styl života sami dodržují a v jaké míře.
|
|
Modernizace školního stravování na základních školách v Praze a okolí - představy vs realita
Bučková, Kristýna ; Floriánková, Marcela (vedoucí práce) ; Košťálová, Alexandra (oponent)
Cílem diplomové práce je analýza silných a slabých stránek školního stravování s návrhem směřujícím ke zvýšení kvality stravování a spokojenosti strávníků. Sekundárním cílem bylo porovnat, zda se situace liší na ZŠ v Praze a mimo Prahu. Teoretická část definuje školní stravování, jeho legislativu a historii, spotřební koš, úlohu nutričního terapeuta ve školním stravování a stravovací doporučení pro děti a dospívající školního věku. Dotazníkovým šetřením v období 20.10.2023-31.1.2024 bylo osloveno 465 žáků základních škol, 35 učitelů a 31 zaměstnanců školní jídelny (ŠJ). Výsledky ukazují, že mezi nejvýznamnější problémy v realizaci dietního stravování ve školních jídelnách patří technické zázemí (66,7 %) a nízká personální kapacita (33,3 %). 71 % zaměstnanců ŠJ vnímá jako největší problém při výkonu povolání manipulaci s těžkými břemeny, 55 % nedostatečnou výši platu, bez statisticky významného rozdílu pro pražské a mimopražské školy. S platem je nespokojeno 84 % zaměstnanců (26 z 31). Problémem je i poměrně vysoký věkový průměr zaměstnanců, kdy 67,7 % je starších 45 let. Na hladině významnosti α = 0,01 bylo potvrzeno, že existuje závislost mezi věkem žáků a jejich spokojeností se školním stravováním s tím, že žáci 1. stupně dávají v průměru o 0,375 lepší hodnocení než žáci 2. stupně. Obecně žáci...
|
|
Školní stravování v kontextu strategické komunikace
Kilberger, Adam ; Hejlová, Denisa (vedoucí práce) ; Houdek, Petr (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá problematikou systému školního stravování v České republice v kontextu strategické komunikace. Tato práce osvětluje aktuální problematiku školního stravování, zasazuje ji do kontextu strategické komunikace a relevantních teoretických konceptů. Na reprezentativním vzorku více než 10 000 respondentů práce mapuje pomocí metod kvantitativní analýzy postoje rodičů i strávníků k systému školního stravování. V rámci hlavních zjištění lze konstatovat silný korelativní pozitivní vztah mezi rodiči vnímanou spokojeností strávníků a celkovou spokojeností rodičů se systémem školního stravování a na poměry této práce relativně silný vliv spokojenosti s komunikací zástupců jídelny na celkovou spokojenost rodičů. Naopak příjem domácnosti nebo znalost systému školního stravování rodiči neměly na jejich spokojenost tak velký vliv, jak by se dalo očekávat. V závěrečných částech práce jsou formulována strategická doporučení pro zlepšení spokojenosti rodičů se systémem školního stravování a zlepšení celkového stavu systému školního stravování v České republice. Mezi doporučení se řadí například podpora edukace vedoucích ze strany státu, a to i na poli komunikace nebo posílení pozice pracovníků ve školním stravování skrze oborové organizace, které mohou sloužit jako komunikační platformy...
|
|
Jak funguje školní stravování v České republice v 21. století z pohledu surovinové střízlivosti
MALCOVÁ, Eliška
Tato bakalářská práce se nazývá "Jak funguje školní stravování v České republice v 21. století z pohledu surovinové střízlivosti". Stravovací návyky se vytvářejí již od útlého věku. Velký podíl na tom má samozřejmě rodinné zázemí, ale neméně důležitou úlohu ve formování stravovacích zvyklostí hraje také školní prostředí. Teoretická část práce se zabývá především výživovými doporučeními pro děti školního věku, nutričním doporučením a potravinovou pyramidou. Dále se věnuje významu školního stravování, jeho historii, legislativě a v neposlední řadě také systému HACCP a zásadám správné výrobní a hygienické praxe. Do výzkumné části se zapojilo celkem 8 informantů, z nichž 2 informantky byly vedoucí zkoumaných školních jídelen v Písku, zbylé informantky byly kuchařky v jídelnách. Ke sběru dat byla použita kvalitativní metoda s využitím semistrukturovaných rozhovorů, pozorování a analýzy získané dokumentace. Pro praktickou část byly zvoleny 3 cíle. Prvním cílem bylo zaměřit se na dodavatele surovin, a to včetně frekvence dodávek a jakosti dodávaných surovin. Druhým cílem bylo vyhodnotit zpracování dodaných surovin v chutné a nutričně vyvážená jídla. Posledním cílem bylo zmapování současného stavu stravování ve školních jídelnách z pohledu surovinové střízlivosti. Z výsledků vyplynulo, že školní jídelny objednávají suroviny každý den, zavážky jsou většinou u zeleniny 2x-3x do týdne, maso v podstatě každý den a trvanlivější suroviny jednou za týden, jelikož školní jídelny hledí na čerstvost dodaných surovin. Pokud přijdou některé suroviny nekvalitní, vedoucí je vrátí dodavateli. Ani jedna ze zkoumaných jídelen nedodržela veškerá výživová doporučení, tudíž nebyly naplněny požadované nutriční parametry. Z pohledu chutnosti připravovaných jídel dosáhla lepších výsledků školní jídelna II. Nutné je ovšem zmínit, že se jídelny velmi lišily v množství zbytků stravy. Z poskytnutých receptur bylo zjištěno, že jídelny se snaží mít jednoduché receptury a využívat co nejmenšího množství surovin. Ovšem dochucovadla a značně vyšší množství soli je stále součástí receptur.
|
|
Analýza příjmu vybraných živin ve školních jídelnách
HOVORKOVÁ, Zuzana
Téma diplomové práce je analýza příjmu vybraných živin ve školních jídelnách. Cílem diplomové práce je zjistit, jestli školní jídelny plní normu spotřebního koše a výživové normy pro školní stravování v komoditě luštěnin. Práce je rozdělena do dvou hlavních částí. Teoretická část je rozdělena na 5 hlavních kapitol. První kapitola se zabývá výživou, druhá kapitola je zaměřena na živiny, třetí kapitola odkazuje na základní živiny, čtvrtá kapitola je věnovaná diferencované stravě a poslední kapitola je o stravování ve školním zařízení. Praktická část obsahuje výsledky plnění spotřebního koše v komoditě luštěnin u škol Jihočeského kraje, která pak porovnává výsledky s doporučením vyhlášky o školním stravování 272/2021 Sb.
|
|
Analýza kvality stravování ve školní jídelně mateřské školy a ověření možností zlepšení vybraných ukazatelů spotřebního koše (omega 3 MK, antioxidační zdroje, vláknina)
NAVRÁTIL, Josef
Diplomová práce se zabývá problematikou a analýzou kvality stravování ve školní jídelně mateřských škol. Tématem diplomové práce je zjistit, zda zkoumané komodity (vláknina, omega 3 MK, antioxidanty) korespondují s normami a legislativou, která se vztahuje ke školním jídelnám. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. V teoretické části je popsána charakteristika dětí v předškolním věku a jejich vývoj. V této části je popsán význam výživy v předškolním období se zaměřením na referenční a nutriční hodnoty, spotřební koš, finanční normativ a legislativu, jimiž se musí školní jídelny řídit. V praktické části je provedena analýza plnění spotřebního koše v mateřských školách. V této části je detailně rozebráno, jak jsou vybrané komodity zastoupeny ve spotřebním koši. Práce je zaměřena na podíl vlákniny, omega 3 MK a antioxidantů, zejména zastoupením zeleniny, ovoce, luštěnin, brambor a podávání ryb. Podle zjištěných výsledků je zjevné, že školní jídelny plní spotřební koš na spodní hranici tolerance. Následně byla navržena vhodná doporučení pro zlepšení zjištěných nedostatků, která se týkají zejména zvýšení spotřeby ovoce, zeleniny a brambor. Překvapivé výsledky byly zjištěny u komodit luštěnin a ryb. Jejich spotřeba dosahovala více jak 100 procent normy stanovené spotřebním košem.
|
|
Analýza spotřeby a druhového zastoupení zeleniny jako zdroje alimentárních antioxidantů v systému školního stravování.
TOMÁŠEK, David
: Tématem předkládané diplomové práce je Analýza spotřeby a druhového zastoupení zeleniny jako zdroje alimentárních antioxidantů v systému školního stravování u žáků základních škol a návrh možnosti zlepšení limitních ukazatelů. Úkolem této diplomové práce je zjistit, jestli školní jídelny zvládají úspěšně plnit normu spotřebního koše a výživových norem pro školní stravování v komoditě zeleniny a jaké druhy zeleniny školní jídelny nejvíce využívají. Práce je rozdělena do dvou částí. V teoretické části jsou popsány témata týkající se systému školního stravování od historie až po současnost, dále legislativy školního stravování, výživové hodnoty stravování v rámci celé naší republiky a stručné charakteristiky zeleniny. Kapitola Spotřební koš seznamuje s výživovými normami školního stravování, finančními limity pro nákup potravin, plněním spotřebního koše nutričního doporučení a s metodami pro sestavení spotřebního koše. Poslední kapitola teoretické části se zabývá různými specifiky zeleniny a jaké obsahuje vitamíny a minerální látky. V praktické části jsou vyhodnoceny výsledky plnění spotřebního koše v komoditě zeleniny dle normy o školním stravování. Také jsou zde vyhodnoceny výsledky průměrného obsahu zeleniny v rámci jednoho oběda. Ve výsledcích je vyhodnocena skutečná a průměrná denní spotřeba zeleniny.
|
|
Zastoupení zdrojů omega-3 mastných kyselin v koncepci jídelníčku školní jídelny a návrh možností zlepšení ukazatelů spotřebního koše
ČANDA, Jan
Téma této diplomové práce má název Zastoupení zdrojů omega-3 mastných kyselin v koncepci jídelníčku školní jídelny a návrh možností zlepšení ukazatelů spotřebního koše. Úkolem diplomové práce je zjistit, jestli školní jídelny úspěšně plní normu spotřebního koše a výživové normy pro školní stravování v komoditě ryby. Práce je rozdělena do dvou částí. V teoretické části jsou popsána témata týkající se omega-3 mastných kyselin a jejich zdrojů, dále legislativa školního stravování a poslední kapitolou je spotřební koš, která byla získána z vědeckých a odborných publikací, které jsou vyhledané v domácích i zahraničních databázích vědecké a odborné literatury. Praktická část obsahuje výsledky plnění spotřebního koše v komoditě ryby u škol Jihočeského kraje České republiky, která pak porovnává výsledky s doporučením Vyhlášky Ministerstva školství ČR 107/2005 Sb.
|
|
Srovnání stravovacích návyků žáků základní školy v malé obci a v krajském městě
MÁTLOVÁ, Zdislava
Práce se věnuje tématu stravovacích návyků žáků druhého stupně základní školy. Téma výživy dětí je velmi významnou kategorií vědeckého bádání. Školní věk je označován jako dynamický věk především pro fyzický růst a duševní rozvoj. Cílem práce bylo zhodnotit stravovací návyky a volnočasové aktivity žáků druhého stupně základní školy a zjistit, zda existuje rozdíl mezi stravovacími návyky u dětí ze školy v malé obci a v krajském městě. Metodou, kterou byla získána výzkumná data, bylo dotazníkové šetření, tedy metoda kvantitativní. Výzkum proběhl na dvou školách, a to na ZŠ Dříteň ve stejnojmenné malé obci v Jihočeském kraji a na Českém reálném gymnáziu se sídlem v Českých Budějovicích. Respondenty byli žáci 7. a 9. tříd. Celkem bylo osloveno 88 žáků. Hodnocena byla frekvence denních jídel, frekvence zařazování jednotlivých potravin do jídelníčku dětí, dále také jejich oblíbenost či neoblíbenost, pitný režim a výběr nápojů a volnočasové aktivity. Výsledky této práce přinesly zjištění týkající drobných nuancí v konzumaci jednotlivých nápojů a potravin mezi dětmi z obce a z krajského města, ale i jiných oblastech životního stylu. Zásadní rozdíly mezi školami nevznikly na všech úrovních. Frekvence jednotlivých denních jídel byla vyrovnaná na obou školách. Negativním zjištěním bylo, že pouze okolo 50 % žáků pravidelně snídá. Pitný režim byl dle zjištění na obou školách značně podhodnocen. Konzumace jednotlivých nápojů se mírně liší - děti z malé obce inklinují více k pití nevhodných nápojů typu slazených limonád či energetických nápojů. Zkoumání frekvence zařazování jednotlivých typů potravin ukázalo, že žáci ze školy v malé obci inklinují více ke konzumaci zeleniny, masa, luštěnin a slaných lahůdek, zatímco žáci z krajského města konzumují více ovoce, sladkých lahůdek, vajec a fastfoodu. Volnočasové aktivity nepřinesly markantní rozdíly mezi školami. Pozitivním výsledkem bylo, že žáci obou škol ve svém volném čase chodí ven s kamarády, běhat, hrát míčové hry či posilovat. Co se týče frekvence sportovních aktivit, bylo též pozitivním zjištěním, že více jak 80 % žáků obou škol vykonává nějakou sportovní aktivitu pravidelně. Žáci obou škol, mají samozřejmě v jistých ohledech co zlepšovat, avšak výsledky poukazují na to, že jejich dosavadní stravovací návyky se nedají označit za zcela nevhodné.
|