|
Audiometrie čistými tóny
Maršálková, Leona ; Harabiš, Vratislav (oponent) ; Chmelař, Milan (vedoucí práce)
Diplomová práce se v úvodu zabývá akustikou, konkrétně vybranými vlastnostmi zvuku. Zaměřuje se dále na anatomii sluchového aparátu a jeho funkci. Práce popisuje možnosti testování funkce sluchového orgánu a představuje současné používané metody vyšetření sluchu, zejména audiometrii čistými tóny. Součástí práce je návrh audiometru pro audiometrii čistými tóny, který je uveden v detailním blokovém schématu spolu se stručným popisem jednotlivých bloků. V dalších kapitolách jsou rozebrány dílčí obvody audiometru spolu s výpočty jednotlivých prvků. Závěrečná část práce se zabývá zhodnocením funkčnosti zařízení.
|
| |
|
Zpracování zvuku pro kochleární implantát
Kratochvíl, Tomáš ; Odstrčilík, Jan (oponent) ; Harabiš, Vratislav (vedoucí práce)
Tato bakalářská práce se zabývá zpracováním zvuku pro kochleární implantát. Hlavním úkolem je prostudování základní anatomie a fyziologie lidského sluchu, popis principu kochleárního implantátu a prostudování možností programového prostředí LabVIEW pro zpracování hlasového signálu, zejména pro analýzu řeči. V druhé části je navrhnuta a implementována simulace kochleárního implantátu v prostředí LabVIEW.
|
|
Psychoakustická měření binaurálních vlastností lidského sluchu
Novotný, Ota ; Trzos, Michal (oponent) ; Schimmel, Jiří (vedoucí práce)
Tato diplomová práce pojednává o problematice binaurálního slyšení (tzn. slyšení pomocí obou uší), schopnosti lidského sluchu lokalizovat zdroj v trojrozměrném prostoru a o parametrech, které tuto schopnost ovlivňují. Ve druhé části se zaměřuje na psychoakustický experiment, jeho hlavní rysy a chyby, které mohou při experimentu nastat a které ovlivňují věrohodnost závěrů. Blíže je rozvedena metoda párového srovnávání. Poslední částí této práce je vlastní řešení psychoakustického experimentu v jazyce Java. Program má disponovat grafickým rozhraním umožňujícím zaregistrovat nového uživatele a provést psychoakustický experiment. Ten spočívá v tom, že aplikace náhodně zvolí pozici předem definovaného zdroje zvuku na předem definovaném rozsahu a na stisk tlačítka jej přehraje uživateli do sluchátek. Úkolem uživatele je nastavit ovládací prvky aplikace, které vyjadřují pozici virtuálního zdroje, tak, odkud zvuk přichází. Na stisk druhého tlačítka přehraje tentýž zvuk z pozice, kterou uživatel nastavil. Párovým srovnáváním pak uživatel upravuje pozici do té doby, až oba zvuky přichází ze stejné pozice. Aplikace má poté na stisk dalšího tlačítka tyto hodnoty uložit k pozdějšímu zpracování. Dále jsou popsány principy tvorby testovacích signálů (harmonický tón, úzkopásmový šum a zvukový soubor typu wav) a princip 3D panorámování virtuálního zdroje pomocí korelace zvukového signálu se změřenými impulsovými charakteristikami umělé hlavy. Na základě změřených hodnot je v závěru zhodnocena schopnost lidského sluchu lokalizovat pozici zdroje v závislosti na parametrech zvuku.
|
| |
|
Jednání ve sporném řízení v České republice a USA
Kocumová, Zora ; Holčapek, Tomáš (vedoucí práce) ; Dvořák, Bohumil (oponent)
Jednání ve sporném řízení v České republice a USA Tato diplomová práce je zaměřena na úpravu jednání ve sporném řízení v rámci civilního práva procesního v České republice a Spojených státech amerických, kdy tyto dvě úpravy jsou vzájemně porovnávány a toto porovnání následně zhodnoceno. První kapitola je věnována obecné úpravě civilního práva procesního v obou zemích tak, aby bylo možné s výkladem dále navázat na vysvětlenou terminologii. Zmíněny jsou podobnosti v úpravě základů procesního práva a odlišnosti týkající se zejména existence dvoukolejnosti soudní soustavy v rámci Spojených států amerických a obsazení soudu, kde hraje velkou roli rozhodovací prvek poroty, s nímž se setkáváme v právní úpravě ve Spojených státech amerických. Druhá kapitola je věnována projednání věci samé, a to bez jednání nebo s jednáním. Větší pozornost je potom věnována průběhu samotného jednání v obou úpravách včetně jeho přípravy, zahájení, dokazování, koncentrace a poučovací povinnosti, odročení a v neposlední řadě vyhlášení rozhodnutí. Třetí kapitola je zaměřena na srovnání úprav v České republice a Spojených státech amerických a možnosti jejich vzájemného vylepšení. V závěru třetí kapitoly se potom dostaneme k srovnání přehlednosti a svázanosti jednotlivých úprav. K porovnávání právních úprav v České republice a...
|
|
Přístup dnešního světa ke sluchově postiženým
GRABMÜLLEROVÁ, Markéta
Hlavním cílem této práce je přístup, především České republiky ve 21. století, ke sluchově postiženým. Ukázat tedy rozdíl mezi přijímáním sluchově postižených napříč minulostí a dnešní společností. Zároveň se v práci zmiňuji o rozdílech mezi přístupem v zemích jako Německo, Norsko, Velká Británie a českou společností. Také se zaobírám možnostmi, kterými naše společnost pomáhá sluchově postiženým zlepšit nebo plně změnit jejich stav a umožnit tak všem sluchově postiženým snadnější začlenění do společnosti se zaměřením na zlepšení komunikace mezi sluchově postiženými a majoritní společností. Má práce je rozdělena do teoretické části, ve které je popsána historie až po dnešní dobu. Také jsou zde popsány lékařské i technologické pomůcky využívané právě pro toto postižení. Dále jsem ve své bakalářské práci krátce zmínila některé problémy s integrací a inkluzí, ať z pohledu speciální pedagogiky, tak psychologie. Samozřejmě se zde obracím i na zákony a jejich realizaci. V části druhé, tedy praktické, jsem se zaměřila na prokázání mých teoretických poznatků. Toto jsem rozhodla prověřovat prostřednictvím rozhovoru s jednotlivci s postižením a s jednotlivci slyšícími.
|
|
Využití zvířecích modelů při studiu mechanismů subjektivního tinnitu.
Dittrichová, Jana ; Tureček, Rostislav (vedoucí práce) ; Kašík, Petr (oponent)
Tinnitus, fantomový sluchový vjem, je jednou z hlavních audiologických poruch postihujících významnou část lidské populace. Mechanismy, které jsou základem tohoto stavu, však stále zůstávají nejasné. Zvířecí modely představují významný nástroj při zkoumání patogeneze sluchových onemocnění. Předkládaná bakalářská práce uvádí přehled nejvýznamnějších poznatků o možnostech detekce přítomnosti tinnitu u laboratorních zvířat, zejména potkanů a myší, jeho neurálních korelátech ve sluchovém systému savců a také rizikových faktorech, které vedou k jeho vzniku a udržování. Bylo zjištěno, že nejčastějšími příčinami vzniku tinnitu je senzorineurální ztráta sluchu, jež je vyvolána expozicí zvířat nadměrnému hluku nebo ototoxickým látkám, a také genetické predispozice. Tyto faktory způsobují maladaptivní změny v centrální sluchové dráze a ty jsou pravděpodobně odpovědné za chronický průběh onemocnění. Nalezené změny zahrnují zejména hyperaktivitu neuronů sluchových jader mozkového kmene a zvýšenou synchronicitu v okruzích primární sluchové kůry. Pomocí zvířecích modelů bylo také zjištěno, že významná část pozorovaných patofyziologických změn vyplývá z oslabené GABAergní inhibice ve sluchové dráze. To naznačilo směr, jakým by se mohl vydat preklinický výzkum zaměřený na vývoj nových léčiv audiologických poruch...
|
| |
|
Absolutní sluch v teorii i praxi
Bártová, Jitka ; Váňová, Hana (vedoucí práce) ; Pecháček, Stanislav (oponent)
Předložená práce si klade za cíl zpracovat komplexně problematiku absolutní sluchu, a to jak z teoretického, tak z praktického hlediska. K tomu bylo potřeba nahlédnout do oblasti hudební psychologie a definovat hudební sluch v obecné rovině, vymezit druhy absolutního sluchu na základě jeho forem, rozsahů a vztahu k tónové výšce a barvě. Práce také popisuje fungování sluchového orgánu a problematiku spojenou se zpracováním zvukového vjemu a s vnímáním výšky tónu. Je zaměřena na teorii absolutního sluchu a zabývá se příčinami jeho vzniku na základě dědičnosti a jeho ovlivnitelností hudební zkušeností. Sleduje jevy spojené s absolutním sluchem a jeho výskyt v populaci. Výchozím informačním zdrojem je česká a především zahraniční literatura v tištěné i elektronické podobě.
|