|
Politické procesy 50. let - konkrétní případová studie
Svoboda, David ; Kuklík, Jan (vedoucí práce) ; Blažek, Lukáš (oponent)
Politické procesy 50. let - konkrétní případová studie (Případ Babice) Abstrakt Tématem diplomové práce "Politické procesy 50. let - konkrétní případová studie" s podtitulem Případ Babice byl popis aplikace obecných nástrojů politické perzekuce využívaných v Československé republice v 50. letech 20. století na konkrétním případu jednání Ladislava Malého a skupiny, kterou kolem sebe vytvořil, přičemž tato situace vyvrcholila střelbou v babické škole a následnými politickými procesy. Významným je také cíl zasadit politické procesy v Československu do kontextu doby a mezinárodní politické situace, která právě v případu Babice hrála důležitou roli. První kapitola diplomové práce formuluje cíle diplomové práce a východiska z nichž vychází. V druhé kapitole diplomové práce je popsán význam politických procesů a obecná východiska jejich organizace. Významnou součástí 2. kapitoly diplomové práce je popis právního rámce vedení politických procesů, přičemž se zaměřuje jak na hmotněprávní aspekty, jako jsou nově vymezené trestné činy, tak na procesněprávní otázky, především na omezení práv obviněných. Jako významný jev je popsána také právnická dvouletka, tedy inciativa jejímž cílem byla změna právního řádu s ohledem na potřeby a ideologii KSČ. Třetí kapitola se stručně věnuje popisu situace v regionu Moravských...
|
|
P. František Xaver Mimra (1886-1952) - venkovský farář a mučedník
Sodomka, Petr ; Šmíd, Marek (vedoucí práce) ; Frývaldský, Pavel (oponent)
Diplomová práce se zabývá životním příběhem faráře Františka Xavera Mimry, který prožil téměř celou dobu své kněžské služby ve farnosti Raná. Krátce popisuje jeho rodinu, studium a cestu ke kněžské službě. V ranské farnosti nejprve působil dva roky jako kaplan. Na vlastní žádost v roce 1915 odešel do farnosti Dolní Újezd, kde strávil šest let. V roce 1921 se vrátil do farnosti Raná jako farář. Ve farnosti prožil třicet let svého života, během kterých se staral o kostel, faru a především o duchovní život svých farníků. Jeho působení v ranské farnosti přerušilo v roce 1949 jeho zatčení a následující vykonstruovaný soudní proces, v němž byl odsouzen ke třem letům vězení. V roce 1952 byl s nalomeným zdravím propuštěn, avšak po několika měsících na následky věznění zemřel. P. František Xaver Mimra (1886-1952), venkovský farář a mučedník Klíčová slova František Xaver Mimra; farnost Raná; komunismus; katolická církev; politické procesy; Československo; perzekuce kněží
|
|
Stalinismus v Československu - zhodnocení výuky na středních školách v České republice
Hána, Petr ; Jirásková, Věra (oponent) ; Havlůjová, Hana (oponent)
Padesátá léta mohou být považována za jedno z nejhorších období v dějinách Československa. Totalitní komunistický režim v letech 1948 až 1953 je nazýván stalinismem. Hlavním cílem práce je zhodnotit výuku období stalinismu v Československu na středních školách a částečně také zhodnotit správnost a komplexnost současných učebních osnov a výukových metod. Vedlejším cílem práce je představit a popsat stalinismus jako typický příklad totalitarismu a vymezit hlavní znaky této nedemokratické formy vlády na základě příkladu Československa v letech 1948 - 1953. Práce začíná teoretickou částí a pokračuje případovou studií až do části praktické. První kapitola klasifikuje totalitarismus, definuje historické pozadí a určuje jeho hlavní znaky. Druhá kapitola popisuje a vysvětluje stalinismus, který je typickým příkladem totalitarismu aplikovaného v Sovětském svazu, odkud se rozšířil do většiny komunistických zemí, včetně Československa. Třetí kapitola ukazuje na příkladu Československa v letech 1948 - 1953 aplikaci prvků a metod stalinismu používaných k ovládání společnosti dle sovětského modelu. Praktická část práce se zaměřuje na představení období stalinismu v Československu v učebnicích pro základní a střední školy. Je zde také obsaženo hodnocení používání aktuálních historických a politologických pojmů v...
|
| |
|
Náboženské sekty v Československu v 50. letech 20. století
Hemza, Tomáš ; Rákosník, Jakub (vedoucí práce) ; Pullmann, Michal (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou náboženských sekt v Československu v 50. letech 20. století. Úvodním předmětem zájmu jsou nová náboženská hnutí v Československu. Jedná se zejména o svědky Jehovovy, adventisty, mormony, darbisty a další náboženská hnutí. Klíčovým tématem diplomové práce je pojem náboženská sekta. Diplomová práce se zabývá tím, která nábožná hnutí byla označena jako náboženské sekty. Dále se zabývá přístupem státního aparátu, bezpečnostních složek a Komunistické strany Československa vůči náboženským sektám. Pozornost je taktéž věnována specifické problematice odpírání vojenské služby. V závěru je nastíněn obraz náboženských sekt v periodicích. Práce informačně čerpá za prvé z primárních pramenů uložených v Národním archivu České republiky, Archivu bezpečnostních složek a Vojenském historickém archivu, za druhé pak ze sekundární historiografické a sociologické odborné literatury.
|
| |
|
Slunečno, přes den taje, večer mráz (50. léta v Kutné Hoře)
Kamenář, Jan ; Míšková, Alena (vedoucí práce) ; Nováková, Tamara (oponent)
Tématem diplomové práce je zpracování historie města Kutné Hory v období 50. let v Československu. Obsahem práce jsou léta 1948 - 1960, tedy léta, kdy po celé republice docházelo k největším politickým a kulturním změnám a zároveň také k nejtvrdším represím vůči obyvatelstvu od vládnoucího komunistického aparátu. Jedná se o dobu, kdy došlo k velkým politickým čistkám, politickým procesům, násilné kolektivizaci a dalším tvrdým opatřením, při kterých se komunisté pokoušeli získat veškerou moc. Cílem této práce je představit Kutnou Horu v tomto období, tedy v době 50. let, ukázat na místní politické či kulturní dění a předložit tak čtenáři komplexní přehled. V práci jsou zahrnuty veškeré instituce, které určovaly chod všedního života v Kutné Hoře. Pozornost je zejména zaměřena na činnost Místního národního výboru, soudů a jednotlivých kulturních institucí. Ke zpracování diplomové práce byly použity archivní fondy, dobový tisk a odborná literatura.
|
|
Politické perzekuce příslušníků armády od února 1948
Sládková, Daniela ; Kocian, Jiří (vedoucí práce) ; Fojtek, Vít (oponent)
Bakalářská práce "Politické perzekuce příslušníků armády od Února 1948" popisuje perzekuci vojáků v uvedeném období v souvislosti s tezí o třídním boji, hledáním třídního nepřítele a s budováním tzv. Velké armády. Vysvětlí hlavní způsoby perzekucí, jejich vykonavatele a nástroje a pokusí se zjistit, zda byly osudy vojáků obdobné a jak zapadaly do typologie pronásledovaných skupin. Zároveň představí dva příběhy vojáků, kteří se stali oběťmi této politické zvůle.
|
|
Cesta Československa od podpory sionismu k antisionismu (1947-1957)
Habermann, Tomáš ; Charvátová, Kateřina (vedoucí práce) ; Galandauer, Jan (oponent) ; Pejčoch, Ivo (oponent)
Tématem disertační práce je proměna vztahu komunistické strany Československa a československého totalitního režimu k sionismu v letech 1947-1957. Hlavním cílem archivního výzkumu bylo zmapování podpory sionistických aktivit při vzniku státu Izrael a přiblížení postupného přechodu komunistů z pozice podporovatelů sionismu do pozice zarytého antisionismu. Pomoc rodícímu se státu Izrael v letech 1947-1949 je přiblížena prostřednictvím role Československa na valných shromážděních OSN v roce 1947 a role ČSR jako člena United Nations Special Committee on Palestine. Dále prostřednictvím dodávek vojenské techniky do Izraele, diplomatické podpory, podpory emigrace a výcviku židovské brigády na území ČSR v roce 1948. Postupný přechod do antisionistických pozic na přelomu čtyřicátých a padesátých let je demonstrován na komplikovaných jednáních o hospodářské spolupráci a na zasahování režimu do chodu Židovských náboženských obcí. V první polovině padesátých let se podpora a spolupráce změnila ve vyloženou opozici a vyústila v diplomatickou roztržku způsobenou procesem se Slánským. Ten měl jasný antisemitský a antisionistický rozměr. Vyloženě antisionistická pozice režimu je doložena prostřednictvím dalších politicky motivovaných procesů - především procesu s izraelskými diplomaty Šimonem Ornsteinem a Mordechajem...
|
|
Politické procesy v Československu - Akce "Zpěvačka"
Doležalová, Ivana ; Županič, Jan (vedoucí práce) ; Lánský, Ondřej (oponent)
Diplomová práce Politické procesy v Československu - Akce "Zpěvačka" pojednává o jednom z mnoha politicky motivovaných procesů, které se odehrály v Československu v době vlády komunistického režimu, tj. v letech 1948-1989. Těžištěm práce je analýza stěžejního archivního pramene, a sice vyšetřovacího spisu vedeného Státní bezpečností v Akci "Zpěvačka", dnes uloženého v Archivu bezpečnostních složek. Proces s protistátně zaměřenou skupinou osob kolem Radany Melicharové, kteří byli obviněni ze spolupráce se zahraniční zpravodajskou službou, se odehrál na jaře roku 1957. To ukazuje, že i po tzv. zakladatelském období komunistického režimu, Komunistická strana Československa i nadále využívala politické procesy k potlačování opozice. Diplomová práce přibližuje hlavní postavy procesu s Radanou Melicharovou a spol., popisuje jejich protistátní činnost a analyzuje motivy jednotlivých zúčastněných k ilegální činnosti. Dále pojednává i o samotném hlavním líčení u Krajského soudu v Praze, následných odvolacích líčeních a snahách o rehabilitaci odsouzených. Přínos práce spočívá v tom, že doplňuje mnohé dosud vydané odborné studie na téma politických procesů o méně známý a zkoumaný proces s protistátní skupinou Radany Melicharové a spol.
|