|
How the Yellowhammer became a Kiwi: stories hatched at the field margins of bioacoustics and invasion ecology
Pipek, Pavel ; Pyšek, Petr (vedoucí práce) ; Slabbekoorn, Hans (oponent) ; Sol Rueda, Daniel (oponent)
Strnad obecný (Emberiza citrinella) byl v minulosti vysazen na Nový Zéland, což nám umožni- lo prozkoumat kulturní evoluci jeho dialektů v exotické populaci, která byla posledních 140 let zcela odříznuta od původní domoviny, Velké Británie. K interpretaci získaných dat jsme využili podrobné znalosti jak o historii strnadů na Zélandu, tak a o globálním i regionálním rozšíření strnadích dialektů, v Evropě a České republice. Strnadí zpěv je velmi jednoduchý, samci mají navíc velmi omezený repertoár. Již od 19. století je však známo, že ač zpěv není složitý, vykazuje značnou geografckou variabilitu. Sam- ci spolu sdílejí koncové slabiky, a vytvářejí tak mozaikovité rozšíření dialektů. Přestože se o tomto jevu ví již desítky let a byl intenzivně zkoumán, mnoho otázek zůstalo nezodpovězeno. Jednou z nich byla poloha makrogeografcké hranice mezi předpokládanou "západní" a "východní" skupinou dialektů. Když jsme propojili informace o rozšíření strnadích dialektů z předchozích studií s nahrávkami nalezenými v online úložištích a archivech, výsledná mapa odhalila, že tyto skupiny makrogeografcké rozšíření nemají (Kapitola 6). Projekt občanské vědy "Nářečí českých strnadů" zapojil veřejnost do mapování strna- dích nářečí na českém území. Výsledný soubor téměř 4000 nahrávek, který je jedinečný jak plochou,...
|
|
Nepůvodní druhy obojživelníků a plazů na Blízkém a Středním východě
Pazderková, Marie ; Šmíd, Jiří (vedoucí práce) ; Brejcha, Jindřich (oponent)
Tato literární rešerše shrnuje informace o dvanácti druzích plazů a obojživelníků, kteří jsou nepůvodní až invazivní na Blízkém a Středním východě. Studované území zahrnuje následující státy: Bahrajn, Egypt, Irák, Írán, Izrael, Jordánsko, Katar, Kuvajt, Libanon, Omán, Jemen, Saúdská Arábie, Sýrie, Turecko, Spojené arabské emiráty a Palestina. Nepůvodní druhy se na nová území dostávají hlavně lidským zapříčiněním, ať neúmyslným, jako například převezení daného zvířete společně se zemědělskými plodinami či exotickými rostlinami, či úmyslným, jako například vypuštěním zvířete chovatelem do volné přírody. Introdukce nepůvodních druhů může mít neblahé následky pro stabilitu původního ekosystému, z lidského hlediska pak mohou mít nepůvodní druhy negativní vliv na místní zemědělství. Klíčová slova: Nepůvodní druh, invazivní druh, Blízký východ, Střední východ, ekosystém, introdukce, plaz, obojživelník
|
|
Riziko introdukce leishmanióz do Evropy
Přibylová, Helena ; Dvořák, Vít (vedoucí práce) ; Vojtková, Barbora (oponent)
Leishmania je rod parazitických prvoků, vyvolávajících onemocnění zvané leishmanióza, které se projevuje v několika klinických formách u lidí a zvířat. Prokázanými přenašeči jsou flebotomové (Diptera: Psychodidae). Z více než 900 dosud popsaných druhů flebotomů je pravděpodobně více jak 80 prokázaných, nebo pravděpodobných přenašečů leishmanií. V Evropě je hlavním endemickým regionem leishmanióz Středomoří, kde se vyskytuje i řada druhů flebotomů, prokázaných či předpokládaných přenašečů. V posledních letech dochází k hlášení většího množství importovaných případů leishmanióz (přes 10 000 případ neendemické lidské leishmaniózy a přes 700 importovaných případů psí leishmaniózy z obvykle neendemických zemí Evropy). Importované leishmaniózy jsou převážně hlášeny mezi turisty, cestovateli, cestujícími z profesních důvodů (výzkumníci, dělníci, vojenský personál) a dále mezi migranty. Zároveň dochází k šíření flebotomů do nových oblastí a modely, založené na změnách klimatu a prostředí, ukazují, že tento trend bude pokračovat. Tato práce se snaží postihnout rizikové faktory, související s potenciálním rizikem introdukce a šíření leishmanióz v Evropě. Klíčová slova: Leishmania, Phlebotomus, leishmanióza, introdukce, Evropa, rozšíření, rizika, hostitelé, přenašeči
|
|
Polyfunkční dům
Kotmel, Jiří ; Spáčilová, Jitka (oponent) ; Spáčil, Miroslav (vedoucí práce)
Tato diplomová práce řeší novostavbu polyfunkčního domu navrženou za použití. Jedná se o objekt s jedním podzemním a třemi nadzemními podlažími s plochou střechou. Projekt obsahuje architektonické a stavebně technické řešení, konstrukční (statickou) část a zařízení zdravotně technických instalací.
|
|
Geografický původ nepůvodních druhů vyšších rostlin v České republice
Kopicová, Irena ; Chuman, Tomáš (vedoucí práce) ; Matějček, Tomáš (oponent)
Téma práce, Geografický původ nepůvodních druhů vyšších rostlin v ČR, se zabývá nepůvodními druhy rostlin s určením jejich fytogeografických oblastí. Dále jsou zde zpracovány příčiny introdukce, samotná charakteristika a v neposlední řadě i ekologické dopady, přínosy a nebezpečí pro biodiverzitu v ČR. Práce je rozdělena do dvou částí, první část se věnuje teoretickému úvodu v podobě odborné literární rešerše na téma Geografický původ nepůvodních druhů vyšších rostlin v ČR. Zde je popsána základní terminologie, ale zároveň v kapitolách i konkrétní problematika. Kapitola neofyty je ještě navíc rozšířena o podkapitolu invazní rostliny, zde bylo důležité zdůraznit si jejich nebezpečí pro ekosystém Druhá část se zabývá aplikací tématu do geografického vzdělávání a to vytvořením pracovního listu a vymezením základních pojmů pro žáky gymnázia. Cílem je přimět žáky přemýšlet o tom, které rostliny jsou důležité, odkud pochází, proč a jak se k nám dostaly. Zároveň je důležité, aby se dokázali zamyslet nad tím, jak mohou působit nepůvodní rostliny na ekosystém, do kterého byly introdukovány.
|
|
Rozšíření a variabilita štírů rodu Euscorpius v Evropě
Novotný, Tomáš ; Šťáhlavský, František (vedoucí práce) ; Hula, Vladimír (oponent)
Bakalářská práce shrnuje současné znalosti o druhové diverzitě a rozšíření evropských štírů rodu Euscorpius. Jedná se na tomto území o druhově nejbohatší rod štírů, u kterého se v posledních deseti letech výrazně změnil pohled na celkový počet rozlišovaných druhů. Je to dáno zejména využitím molekulárních znaků (především analýzou mitochondriálního genu pro 16S RNA), což umožnilo lepší pochopení variability některých morfologických a morfometrických znaků. Původních 5 uznávaných druhů se tak vyšplhalo od roku 1999 na současných 17. Předkládaná práce se snaží shrnout historické pojetí druhové variability a využívání různých typů znaků u rodu Euscorpius. U současně uznávaných druhů se dále snaží popsat jejich známé rozšíření a faktory, které ho mohou ovlivňovat včetně speciální kapitoly věnované štírům na území České republiky. Jako jeden z důležitých faktorů ovlivňující rozšíření řady druhů se jeví zejména introdukce lidskou činností. Ta pravděpodobně ovlivnila i rozšíření druhu E. tergestinus v Čechách.
|
| |
|
Rak mexický {Cambarellus patzcuarensis} - přehledová studie
TOMAN, Jan
Původní druhy raků jsou v poslední době velmi ohrožovány raky nepůvodními. Tyto druhy raků jsou nezřídka adaptabilnější a tolerantnější, a v případě severoamerických druhů se pak jedná o chronické přenašeče tzv. račího moru, vůči němuž jsou raci nepocházející z tohoto kontinentu velice citliví. V této bakalářské práci nesoucí název "Rak mexický (Cambarellus patzcuarensis) - přehledová studie" je vypracován literární přehled obsahující shrnuté dostupné poznatky o raku mexickém, a definování hlavních, doposud neznámých biologických charakteristik tohoto druhu. Tento rak je v dnešní době jeden z nejvíce chovaných a nejvíce prodávaných raků v rámci akvaristického obchodu. Jeho introdukce do nových míst mohou vést k nechtěným změnám v nově osídlených ekosystémech. Předložený ucelený přehled dostupných informací o raku mexickém a vymezení doposud nedostatečně známých aspektů biologie tohoto druhu, mohou být hodnotným podkladem pro navazující studie.
|
|
How the Yellowhammer became a Kiwi: stories hatched at the field margins of bioacoustics and invasion ecology
Pipek, Pavel ; Pyšek, Petr (vedoucí práce) ; Slabbekoorn, Hans (oponent) ; Sol Rueda, Daniel (oponent)
Strnad obecný (Emberiza citrinella) byl v minulosti vysazen na Nový Zéland, což nám umožni- lo prozkoumat kulturní evoluci jeho dialektů v exotické populaci, která byla posledních 140 let zcela odříznuta od původní domoviny, Velké Británie. K interpretaci získaných dat jsme využili podrobné znalosti jak o historii strnadů na Zélandu, tak a o globálním i regionálním rozšíření strnadích dialektů, v Evropě a České republice. Strnadí zpěv je velmi jednoduchý, samci mají navíc velmi omezený repertoár. Již od 19. století je však známo, že ač zpěv není složitý, vykazuje značnou geografckou variabilitu. Sam- ci spolu sdílejí koncové slabiky, a vytvářejí tak mozaikovité rozšíření dialektů. Přestože se o tomto jevu ví již desítky let a byl intenzivně zkoumán, mnoho otázek zůstalo nezodpovězeno. Jednou z nich byla poloha makrogeografcké hranice mezi předpokládanou "západní" a "východní" skupinou dialektů. Když jsme propojili informace o rozšíření strnadích dialektů z předchozích studií s nahrávkami nalezenými v online úložištích a archivech, výsledná mapa odhalila, že tyto skupiny makrogeografcké rozšíření nemají (Kapitola 6). Projekt občanské vědy "Nářečí českých strnadů" zapojil veřejnost do mapování strna- dích nářečí na českém území. Výsledný soubor téměř 4000 nahrávek, který je jedinečný jak plochou,...
|
|
Pěstounská péče na přechodnou dobu - postup seznamování a předávání dítěte do péče budoucích osvojitelů
ČURDOVÁ, Hana
V předkládané diplomové práci se zabývám pěstounskou péčí na přechodnou dobu, kdy cílem práce je analyzovat proces seznamování a předávání dítěte do péče budoucích osvojitelů a zmapovat tak zkušenosti a názory jak budoucích osvojitelů, tak i pěstounů na přechodnou dobu. Dílčím cílem je identifikování příležitostí a rizik tohoto procesu, přičemž důraz je kladen na subjektivní prožívání účastníků výzkumu. Za účelem dosažení stanoveného cíle byla zvolena strategie kvalitativního výzkumu, metoda dotazování, technika neřízeného rozhovoru. Výzkum byl rozdělen do dvou částí. V první části výzkumu byly provedeny rozhovory s budoucími osvojiteli a v druhé části s pěstouny na přechodnou dobu, kteří již měli ve své pěstounské péči na přechodnou dobu alespoň 2 děti. Vyhodnocení výsledků bylo provedeno formou vytváření trsů. Výsledky výzkumu ukazují, že budoucí osvojitelé mají k procesu seznamování s dítětem značné výhrady; zkušenosti týkající se samotného předání dítěte do jejich péče jsou různé, přičemž zvláště dopad tohoto procesu na dítě hodnotí spíše záporně. Z výzkumu dále vyplývá, že většina pěstounů na přechodnou dobu nemá se seznamováním a předáváním dítěte do péče budoucích osvojitelů negativní zkušenosti. Celý výzkum však odhalil mnohá úskalí tohoto procesu. Předpokládaný přínos této práce spočívá v tom, že výsledky mohou být využity jako informační zdroj pro sociální pracovníky, budoucí osvojitele, pěstouny na přechodnou dobu a také pracovníky doprovázejících organizací či širokou laickou veřejnost.
|