|
Praktické aspekty suplementace vitaminu D a vápníku u pacientů s onemocněním ledvin
Bělohlávková, Adéla ; Vachek, Jan (vedoucí práce) ; Zakiyanov, Oskar (oponent)
Deficit vitaminu D je pro onemocnění ledvin typický, stejně jako poruchy kalciofosfátového metabolismu. Suplementace nativního vitaminu D a tím způsobená korekce hodnot kalcemie by mohla přispět ke zlepšení zdravotního stavu těchto pacientů, a to i přesto, že nativní vitamín D byl u pacientů s těžším onemocněním ledvin považován za neúčinný. Cíle práce: Cílem této práce je vyhodnotit, jaký vliv má užívání nativního vitaminu D na pacienty s chronickým onemocněním ledvin. Metody: V praktické části byly využity retrospektivní údaje pacientů s chronickým onemocním ledvin léčených v nefrologické a interní ambulanci. Tato data byla získaná z databáze Klatovské nemocnice. V práci byly porovnány sérové koncentrace 25(OH)D na začátku suplementace vitaminem D a změny v těchto hodnotách po uplynutí jednoho roku. Dále byly hodnoceny údaje o svalové síle, frakturách, sklony k pádům a kalcemie. Na základě dotazníku byla u pacientů vyhodnocena míra edukace ohledně správné suplementace vitaminu D. Závěr: Výsledky ukazují, že suplementace nativního vitaminu D vede i u pacientů s těžší poruchou funkce ledvin ke zvýšení sérové koncentrace 25(OH)D a zároveň k optimalizaci koncentrace celkového kalcia v séru, navíc pravděpodobně i k četným příznivým pleiotropním účinkům. Spojitost četnosti fraktur a pádů s nízkými...
|
|
Možnosti působení sestry v primární prevenci chronického selhání ledvin
FIKAROVÁ, Anna
Úvod: Chronické selhání ledvin (Chronic Kidney Disease - dále jako CKD) je nevyléčitelné onemocnění a celosvětově se vyskytuje stále častěji. Proto je prevence obzvláště důležitá. Sestra v primární péči se setkává s pacienty se zvýšeným rizikem pro vznik CKD a může přispět k jeho prevenci tím, že bude zvyšovat povědomí o tomto onemocnění a o způsobech, jak mu předcházet. Cíl práce: Hlavním cílem práce bylo zjistit vnímání sestry v působení při primární prevenci chronického selhání ledvin. Metodika: Výzkumná část byla realizována metodou kvalitativního šetření formou polostrukturovaných rozhovorů. Výzkumný soubor byl tvořen 7 sestrami pracujícími v ordinaci praktického lékaře pro dospělé. Získané informace byly analyzovány s využitím otevřeného kódování pomocí kvalitativního statistického programu Atlas.ti. Vznikly tak dvě kategorie a čtyři podkategorie. Výsledky: Z výsledků vyplynulo, že sestry u praktických lékařů pro dospělé považují za jejich hlavní možnost v primární prevenci CKD edukaci pacientů, kterou uskutečňují ústními rozhovory a nabídnutím informačního letáku. Sestry informují pacienty především o dodržování zdravého životního stylu, režimových opatření, seznamují pacienty s daným onemocněním, jeho komplikacemi a kladou důraz na význam pravidelné účasti na preventivních prohlídkách. Sestry vnímají screeningové testy, umožňující identifikaci rizikových osob pro vznik CKD, jako důležitý prvek v primární prevenci CKD. Závěr: Primární prevenci CKD brání především nedostatečná znalost pacientů o tomto onemocnění, od které se odvíjí spolupráce pacienta. Pro zlepšení primární prevence by sestry uvítaly více času na pacienta a větší propagaci CKD.
|
|
Analýza úprav dávkování léčiv u pacientů s chronickým onemocněním ledvin
Procházková, Jana ; Vlček, Jiří (vedoucí práce) ; Doseděl, Martin (oponent)
Kandidát: Jana Procházková1 Školitel: prof. RNDr. Jiří Vlček, CSc.1 Konzultant: PharmDr. Zuzana Očovská1 Název diplomové práce: Analýza úprav dávkování léčiv u pacientů s chronickým onemocněním ledvin 1 Univerzita Karlova, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové, Katedra sociální a klinické farmacie Některá léčiva vylučovaná ledvinami nebo spojená se zvýšeným rizikem nežádoucích lékových událostí u pacientů s chronickým onemocněním ledvin (CKD) vyžadují úpravu dávkování, užívání s opatrností nebo jsou kontraindikovaná. Řada studií ale prokazuje, že v mnoha případech není vhodná úprava dávkování provedena. Naším cílem bylo analyzovat vhodnost dávkování léčiv a kontraindikovaná léčiva u pacientů s CKD přijatých do nemocnice v Hradci Králové prostřednictvím Kliniky urgentní medicíny. Tato studie je observační průřezová studie a je substudií předchozí studie, která zkoumala souvislost mezi lékovými problémy a neplánovanými hospitalizacemi pacientů ve Fakultní nemocnici Hradec Králové v roce 2018. Data pro studii byla získána z elektronických zdravotních záznamů. Vhodnost užívání a dávkování léčiv byla analyzována u pacientů s odhadovanou rychlostí glomerulární filtrace (eGFR) mezi 15 a 60 ml/min/1,73 m2 na základě srovnání se souhrnem údajů o přípravku (SmPC). Celkem byla zkontrolována léková anamnéza...
|
|
Management podpory zdraví u pacientů s chronickým ledvinovým onemocněním
PUMPROVÁ, Johanka
Úvod: Bakalářská práce se věnuje problematice managementu podpory zdraví u pacientů s chronickým onemocněním ledvin. Poukazuje na to, jak je podpora zdraví pro nejenom pacienty s chronickým ledvinovým onemocněním důležitá. Cíl práce: Práce má za cíl zjistit management podpory zdraví u pacientů s chronickým ledvinovým onemocněním. Metodika: Sběr dat byl uskutečněn kvantitativním výzkumem s využitím dvou nestrukturalizovaných dotazníků, data se sbírala ve vybraných jihočeských dialyzačních střediskách. První z dotazníků byl určený pacientům s chronickým onemocněním ledvin navštěvující dialyzační středisko, obsahoval 30 otázek zaměřených na podporu zdraví a 5 otázek na demografické údaje. Druhý byl vypracovaný pro sestry pracující v dialyzačním středisku a skládal se z 20 otázek, z toho 4 se týkaly demografických údajů. První dotazník zodpovědělo 74 respondentů, druhý 32. Data byly zpracovány do grafů a následně došlo k zodpovězení výzkumných otázek. Výsledky: Zjistilo se, že pacienti podporují nejvíce své zdraví v oblasti stravování, pitného režimu a odpočinku. Naopak kritickým místem je fyzická aktivita a účast na edukačních setkání. Edukace o vyvarování se stresu je kritickým místem většiny sester. Dále z výzkumu vyplynulo, že neochota pacienta naslouchat je největší problém, který sestrám brání v předávání informací o podpoře zdraví. Téměř každý pacient je podporován svoji blízkou osobou či všeobecnými sestrami. Závěr: Podpora zdraví je velmi důležitá jako prevence chronického onemocnění ledvin i jako snaha zabránění progrese choroby. Věnovat se volnočasovým fyzickým aktivitám, pravidelně konzumovat zeleninu, nechat se podporovat svými blízkými či zjišťovat si nové informace o své nemoci jsou jednoduché úkony, které nejsou příliš náročné a skrze ně může pacient podporovat své zdraví.
|
|
Adherence k léčebnému režimu pacientů s chronickým onemocněním ledvin
FOUSKOVÁ, Jitka
Úvod: Chronické onemocnění ledvin v pokročilém stádiu může významně ovlivňovat kvalitu života pacientů. Je odhadováno, že až 10 % celosvětové populace trpí touto nemocí. Vhodná ošetřovatelská péče, úprava životosprávy a dodržování správného léčebného režimu by mohly významným způsobem zpomalit progresi onemocnění. Hlavním cílem bakalářské práce bylo zjistit úroveň adherence k léčbě pacientů s chronickým onemocněním ledvin. Metodika: K dosažení stanovených cílů byla použita strategie kvantitativního výzkumu. Výzkum probíhal ve třech jihočeských nemocnic s písemným svolením hlavních sester. Výsledky byly zjišťovány pomocí standardizovaného dotazníku, který obsahoval 50 otázek a zjišťoval postoj a přístup pacientů hemodialyzačního centra k dodržování dialyzačního plánu, medikace, omezení přijmu tekutin a diety. Získaná data byla analyzována a statisticky zpracována pomocí programu Microsoft Excel. Výsledky: Výzkumný soubor byl tvořen 94 respondenty. Z výsledků vyplývá, že 58,5 % pacientů podstupující hemodialyzační léčbu má adherentní přístup k léčbě. Dodržování léčebného režimu je ovlivněno přístupem ošetřovatelského personálu. Pro většinu dotázaných je důležité dodržovat léčebný režim, aby se jejich zdravotní stav nezhoršoval nebo, protože si uvědomují, že stav jejich ledvin vyžaduje, aby dodržovali opatření doporučená odborníky. Závěr: Výsledky naší práce poukazují na to, jak je důležité, aby sestry věnovaly náležitou pozornost pacientům s chronickým onemocněním ledvin. Pacienti, se kterými personál pravidelně probírá jejich léčbu, dodržují opatření svědomitěji. Nejčastějším problémem, se kterým se respondenti potýkali, bylo neporozumění léčbě a doporučením.
|
|
Specifika ve výživě pacientů s chronickým onemocněním ledvin
Holakovská, Lucie ; Vachek, Jan (vedoucí práce) ; Oulehle, Kateřina (oponent)
Chronickým onemocněním ledvin je v současnosti postižena téměř desetina naší populace a představuje problém medicínský i sociálně-ekonomický. Včasný záchyt a odpovídající léčba vedou k oddálení nutnosti náhrady funkce ledvin, snižují tak ekonomické náklady a zároveň zvyšují kvalitu života pacienta. Řadu faktorů, které mají vliv na progresi CKD, lze pozitivně ovlivnit vhodně zvolenou dietou a režimovými opatřeními. Pacienti s CKD musí dodržovat přísná dietní omezení zahrnující mj. snížení příjmu bílkovin. Při zahájení dialyzační léčby je naopak nutné příjem bílkovin ve stravě navýšit, protože dochází mj. ke ztrátám určitého množství aminokyselin do dialyzátu. Zahájení dialýzy je spojeno i se snížením fyzické aktivity a rozvojem katabolismu. Cílem nutriční terapie je udržovat optimální stav výživy nemocného a minimalizovat komplikace spojené s CKD. Úkolem nutričního terapeuta (NT) je edukovat pacienta o správných zásadách diety v predialýze a následně o změnách v dietě souvisejících s přechodem na dialýzu. Hlavním cílem této bakalářské práce bylo zjistit informovanost dialyzovaných pacientů o dietních opatřeních. Do výzkumného šetření jsme zařadili 86 pacientů toho času podstupující hemodialyzační léčbu v Klatovské nemocnici. Metodou sběru dat bylo dotazníkové šetření. Výsledky byly zpracovány formou...
|
|
Vliv nízkobílkovinné diety na progresi chronického onemocnění ledvin
Čmerdová, Kristýna ; Karbanová, Miroslava (vedoucí práce) ; Tesař, Vladimír (oponent)
Východiska: Nízkobílkovinná dieta je jedním z léčebných postupů u pacientů s chronickým onemocněním ledvin v predialyzačním období. Studie na toto téma jsou publikovány už více než 20 let, přesto závěry o jejím vlivu a nejvhodnějším složení nejsou jednoznačné. Na Klinice nefrologie Všeobecné fakultní nemocnice v Praze je některým pacientům nízkobílkovinná dieta doporučována. Tito pacienti jsou edukováni a reedukováni nutriční terapeutkou, která zároveň kontroluje jejich příjem stravy pomocí zapsaných jídelníčků. Cíle: Zhodnotit vliv nízkobílkovinné diety na progresi chronického onemocnění ledvin v našich podmínkách a porovnat výsledky s kontrolní skupinou. Dále také zhodnotit výživový stav těchto pacientů a jeho ovlivnění dietou. V neposlední řadě popsat soubor pacientů přicházejících k edukaci o nizkobílkovinné dietě (NBD). Metody: : Vstupní data byla získána retrospektivně ze zdravotní dokumentace pacientů, kteří docházeli ambulantně na Kliniku nefrologie VFN v období 10/2016 až 3/2018. Ke skupině 15 pacientů dodržujích nízkobílkovinnou dietu byla přiřazena kontrolní skupina s 15 pacienty, u kterých edukace o nízkobílkovinné dietě neproběhla. Mezi hlavní sbíranáná data patřil rok narození, odhad GFR podle CKD-EPI 2009, urea, kreatinin, albumin a celková bílkovina v séru. Laboratorní data byla...
|
|
Kineziofóbie u dialyzovaných pacientů - dotazníkové šetření
Holečková, Kristýna ; Mahrová, Andrea (vedoucí práce) ; Heller, Jan (oponent)
Název práce: Kineziofobie u dialyzovaných pacientů - dotazníkové šetření. Cíle práce: Charakterizovat pojem kineziofobie a pomocí dotazníku Tampa Scale for Kinesiophobia - TSK-CZ - vyhodnotit závislost míry strachu z pohybu na sociodemografických a klinických proměnných u skupin dialyzovaných a zdravých respondentů. Metody: Pro zjištění míry kineziofobie na vybraných proměnných jsme použili dotazník TSK-CZ v dialyzačních střediscích Fresenius Medical Care napříč městy České republiky. Kontrolní skupina jedinců bez ledvinného onemocnění - zdraví respondenti - byla oslovena prostřednictvím webu Survio.cz. Do výzkumu byl zařazen soubor dialyzovaných respondentů (n = 135) a zdravých respondentů (n = 135). Data byla zpracována s použitím statistických metod - popisné statistiky a analýzy dat (t-test, chí- kvadrát test, ANOVA, Spearmanův korelační koeficient). Poté byla data zanesená do tabulek a grafů a následně vyhodnocena. Výsledky: Na základě dotazníku TSK-CZ byl zjištěn signifikantní rozdíl v průměrné míře strachu z pohybu mezi dialyzovanými a zdravými respondenty (p˂0,0001), kdy dialyzovaní pacienti (44,24±9,07) vykazovali větší strach z pohybu než zdraví (34,43±6,65). Významnou proměnnou bylo vzdělání. Bylo prokázáno, že lidé s nižším vzděláním měli větší strach z pohybu než lidé s vyšším...
|
|
Úloha vybraných vazoaktivních systémů v rozvoji chronického onemocnění ledvin
Drábková, Natálie ; Vaněčková, Ivana (vedoucí práce) ; Vaňourková, Zdeňka (oponent)
Chronické onemocnění ledvin (CKD) je život ohrožující choroba, která vzniká jako častý důsledek diabetu a hypertenze. Protože zpravidla probíhá utajeně, často končí úplným selháním ledvin. Zvládnutí chronického selhání ledvin se tak stává díky stále více stárnoucí populaci závažným zdravotním problémem. Cílem této práce bylo zjistit podíl vybraných vazoaktivních systémů na výši krevního tlaku v rozvojové a udržovací fázi CKD. K tomu byly použity dva modely CKD: 5/6 nefrektomie u Ren-2 transgenních potkanů (TGR) a stenóza renální artérie (2K1C) u kmene Wistar. U obou modelů CKD se ukázalo, že renin- angiotenzinový systém nehraje tak významnou roli na udržování krevního tlaku, naopak větší význam má sympatický nervový systém. Při rozvoji a udržování CKD převládají vazokonstrikční systémy nad vazodilatačně působícím systémem NO-syntázy. Úloha tohoto vazodilatačního systému je u TGR potkanů s 5/6 nefrektomií postupně oslabována, zatímco u Wistar potkanů s 2K1C hypertenzí je v rozvojové i udržovací fázi CKD udržována na stejné úrovni.
|
|
Nutriční terapie u pacientů s chronickým onemocněním ledvin
Mokrejšová, Andrea ; Pejšová, Hana (vedoucí práce) ; Zakiyanov, Oskar (oponent)
Nutriční terapie je u dialyzovaných pacientů velmi významná. Základem stravy při hemodialyzační léčbě je dostatečný energetický příjem, navýšený příjem bílkovin, který odpovídá potřebě dialyzovaného pacienta. Pro pacienty může být těžko uchopitelná změna stravování oproti období predialyzační léčby, stálého hlídání všech omezení ve stravě kvůli nedostatečné filtrační schopnosti ledvin a zároveň sestavení stále pestrého a vyváženého jídelníčku. Z toho důvodu je více než žádoucí, aby byla pacientům poskytnuta možnost pravidelné nutriční edukace a konzultace. Tato individuální péče je zásadní pro zvyšování kvality života a dostatečnou podporu hemodialyzační léčby. Cílem této práce je vyhodnotit změnu složení jídelníčku u hemodialyzovaných pacientů po pravidelných nutričních edukacích. Kromě úpravy stravovacích zvyklostí byly sledovány i další antropometrické i laboratorní parametry související s výživovým stavem dialyzovaných pacientů. Pacienti byli podle své preference rozděleni do dvou skupin. První sledovaná skupina zaznamenávala své stravování písemně či elektronicky. Druhá kontrolní skupina svůj jídelníček nezaznamenávala, ale snažila se stravovací režim upravit podle individuálních nutričních konzultací. Hodnocena byla optimální tělesná hmotnost, celkový cholesterol, HDL cholesterol, LDL...
|