|
The Liturgy of Revolution: Political Theory of Patrick Pearse between Catholicism and Modernism
Ruczaj, Maciej ; Pilný, Ondřej (vedoucí práce) ; Markus, Radvan (oponent) ; Ní Ghaibhí, Róisín (oponent)
Velikonoční povstání v Dublinu v roce 1916 je často popisováno s důrazem na prolínání nacionalismu a náboženské symboliky spásy skrze utrpení. Právě silná přítomnost náboženského diskurzu v odkazu lídra a hlavního ideologa povstání, Patricka Pearse, byla hlavní příčinou jeho posmrtného "vítězství" - Velikonoční povstání bylo vnímáno jako základní stavební kámen identity nového Irska. Ze stejných důvodů byl však také odsuzován, a to jako duchovní otec militantního a sektářského křídla irského republikanismu ve 20. století. Tato politizace debaty o Pearseově odkazu způsobila, že jen vzácně bylo jeho myšlení zkoumáno sine ira et studio. Tato disertace, po obecném uvedení do problematiky recepce Pearsova myšlení a teoretickém a historickém vymezení vztahů mezi nacionalismem a náboženstvím v evropském a irském kontextu, se zaměřuje na nové přezkoumání náboženských základů Pearsova myšlení o národu a nacionalismu. Pearsův nacionalismus je prezentován jako syntéza náboženských motivů a romantických a modernistických vlivů. Jeho základem je dynamický mechanismus transpozice symbolů a motivů ze sféry teologie do uvažování o národu, který nazývám translatio sacrii. Působení tohoto mechanismu je dokládáno analýzou řady Pearsových politických pamfletů a literárních děl, především z posledního období jeho...
|
|
Hovořící mrtví: zkoumání hřbitova jako literárního nástroje v Hřbitovní hlíně Máirtína Ó Cadhaina a Lincoln in the Bardo George Saunderse
Rogan, Patrick ; Markus, Radvan (vedoucí práce) ; Theinová, Daniela (oponent)
in Czech Záměrem této diplomové práce je zevrubné porovnání mezi románem Cré na Cille Máirtína Ó Cadhaina a románem Lincoln in the Bardo George Saunderse. Zvláštní důraz je kladen na to, jak Ó Cadhain a Saunders používají literární techniky 'lasů na hřbitově' jako metody vybrazení komunity. První kapitola se zaměřuje na vyobrazení posmrtného života, které je pro oba romány zásadní - Saundersovo fantastické přepracování konceptu barda, které je vlastní tibetskému buddhismu, kontrastuje s metafyzickým a přesto téměř bezbožným posmrtným životem v románu Ó Cadhaina. Druhá kapitola využívá teorii heteroglosie Michaila Bachtina k analýze jazyka používaného postavami v obou románech. Třetí kapitola začíná poskytnutím historického pozadí každého románu (Cré na Cille se odehrává během druhé světové války a Lincoln in the Bardo se odehrává v počátcích americké občanské války) a následně se zabývá tím, jak některé z hlavních postav obou děl zapadají do těchto specifických epoch. Práce poté shrnuje klíčové důvody, proč literární technika 'hlasů na hřbitově' může sloužit jako ideální prostředek k zobrazení komunity v její celistvosti. Závěr práce stručně zkoumá myšlenku encyklopedického příběhu Edwarda Mendelsona a jestli a jak Cré na Cille a Lincoln in the Bardo zapadají do tohoto konceptu.
|
|
The Monsters of Beowulf: Heroic and Christian Values
Howe, Patricia ; Znojemská, Helena (vedoucí práce) ; Markus, Radvan (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá staroanglickou básní Beowulf. Práce zkoumá dichotomii mezi křesťanským básníkem a před-křesťanským materiálem, který zpracovává. Beowulf byl napsán přinejmenším několik staletí poté, co v Anglii bylo etablováno křesťanství, jež se ale stále muselo potýkat s pozůstatky kultury, která měla radikálně odlišné hodnoty. Postoj křesťanství k těmto hodnotám byl ambivalentní, některé aspekty anglosaské kultury se rozhodlo přijmout a integrovat, k jiným se postavilo konfrontačně a zavrhlo je. Tato dichotomie je reflektována v Beowulfovi, jenž ke společnosti, kterou popisuje, oplývá jak chválou, tak kritikou. Všeobjímajícím tématem této básně je komunita, společnost a síly, které ji fatálně ohrožují. Tyto síly jsou zosobněny monstry, která jsou jak doslovnými, tak metaforickými hrozbami pro společenský řád. Tvrdím, že díky zasazení světské látky do křesťanského kontextu se básníkovi podařilo prozkoumat to, které hodnoty jsou nejúčinnější pro boj s těmito hrozbami. Téma monster je již dlouho považováno za "kruciální pro samotnou strukturu básně". Jsou bodem, kde se setkává světský a křesťanský svět, díky své přináležitosti jak k materiálním bytostem, tak ke zlým duchům. Postavy Grendlů a draka jsou monstra z masa a kostí, podobné bytostem typickým pro mýty a pohádky z celého...
|
|
Love in Huxley's Brave New World and Island
Petrová, Diana ; Markus, Radvan (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Utopie a dystopie jsou pojmy, které se často vykytují společně. Utopie často označuje dokonalou nebo přinejmenším vylepšenou společnost, ve které jsou všichni lidé šťastní; dystopie naopak obvykle představuje společnost, která je nějakým způsobem zvrácená a po které nikdo netouží. Termín "utopie" je starší než dystopie a poprvé se objevil v knize Utopie (1516) od Thomase Mora, i když samotný koncept utopie existoval dlouho předtím, než byl pojmenován. "Dystopie" je termín, který se objevil později a poprvé byl použit roku 1868 v parlamentní řeči Johna Stuarta Milla. Termín "utopie" se skládá ze dvou starořeckých slov a doslova se překládá jako "žádné místo." Význam tohoto termínu znázorňuje nejednoznačnost utopie - představuje sice svět o mnohem lepší, než je ten současný, ale zároveň jakoby poukazuje na nepravděpodobnou existenci takového světa. Pro utopie je typické, že je mír udržován určitými pravidly, která mírně omezují svobodu člověka - tato pravidla mohou být vnímána jako příklad toho, že je nereálné dosáhnout úplné utopie. Dystopie pak do jisté míry vychází z této nejednoznačnosti utopie. Hlavní charakteristikou dystopie je totiž to, že není úplně žádoucí kvůli tomu, že je fungování takové společnosti je podmíněno represivními zákony, které zajišťují poslušnost občanů. Nejznámější román...
|
|
The Afterlife in Samuel Beckett, Máirtín Ó Cadhain, and Flann O'Brien
Doleček, Jan ; Markus, Radvan (vedoucí práce) ; Vichnar, David (oponent)
Tato diplomová práce usiluje o prozkoumání a porovnání motivu posmrtného života v pozdním dramatu Samuela Becketta, experimentálního románu Cré na Cille (1949) Máirtína Ó Cadhaina a absurdního románu The Third Policeman (vydán posmrtně v roce 1967) Flanna O'Briena. Jelikož jsou všichni tři považováni jako jedni z předních autorů pozdního irského modernismu, jsou jejich zkoumaná díla umístěna právě v tomto kulturním kontextu. Úvodní kapitola tak poskytne nezbytné pozadí k nastínění relevantních aspektů této specifické literární tradice, stejně tak představí možné kulturní a historické vlivy, které mohly ovlivnit tyto stěžejní autory vysoce experimentálních textů: bouřlivá historie Irska po první světové válce, jeho politická stagnace v druhé světové válce a také obecný pesimismus formující se v tomto období v Evropě všechny měly značný vliv na zkoumaná díla. První hlavní kapitola se zaměřuje na Beckettovy hry Play (1963), Not I (1973), Footfalls (1976) a A Piece of Monologue (1979) a na jejich zacházení s motivem posmrtného života, který lze v těchto dramatických dílech rozlišit i navzdory jejich nejednoznačnosti a minimalismu. Skrze zkoumání danteskních prvků, Beckettovy manipulace času a roztříštěných vyprávění jeho postav je argumentováno, že autorovým hlavním tématem v těchto hrách je rozpad...
|
|
The Weekend of Dermot & Grace: Eugene R. Watters' Long Modernist Poem
Světlík, Martin ; Markus, Radvan (vedoucí práce) ; Theinová, Daniela (oponent)
Literární odkaz irského básníka, prozaika, dramatika a esejisty Eugena Rutherforda Watterse (později publikujícího pod jménem Eoghan Ó Tuairisc) zahrnuje jak díla v angličtině, tak práce psané irsky. Tento významný představitel irského modernismu byl však dosud z velké části přehlížen literární kritikou. Tato diplomová práce se zaměřuje na Wattersovu ambiciózní dlouhou modernistickou báseň The Week-End of Dermot and Grace (Víkend Dermota a Grace) vydanou roku 1964, které se doposud dostalo pouze zběžného kritického zhodnocení. Po formální stránce báseň vykazuje spřízněnost s díly vysokého modernismu, zvláště pak s poezií T.S. Eliota, a to především co do mnohoznačnosti Wattersova jazyka, který využívá široké škály intertextuálních referencí. Po stránce tematické se báseň dotýká shození první atomové bomby na Hirošimu 6. srpna 1945 americkým letectvem. Tato přelomová událost na Watterse silně zapůsobila a inspirovala ho k úvahám o podstatě víry, civilizace, technologie a kolektivní viny v kontextu irské neutrality za druhé světové války. Zkáza japonského města ve jménu západních hodnot ho též přiměla uvažovat nad rolí básníka a poezie v moderním "atomovém věku". Vzhledem k výše zmíněným atributům Wattersovy básně bylo jakožto metoda této práce zvoleno detailní čtení zohledňující historické,...
|
|
"The ground possessed and repossessed": The Trope of the Feminized Land in Seamus Heaney's North
Hezinová, Adéla ; Markus, Radvan (vedoucí práce) ; Theinová, Daniela (oponent)
Zobrazení země jako ženské postavy je podstatou tropu feminizované země. Tento trop má kořeny v irské literární tradici objevil již ve středověku a přizpůsobován, mnoha různých formách. V " " se nachází v podobě staré čarodějnice, která se promění krásnou ženu, v básni Aodhagána Ó Rathailla "Gile na Gile" se básníkovi žena zjevuje jako vize a v "Mise Éire" od Patricka Pearse na sebe trop bere podobu smutné naříkající matky, kterou opustily její děti. Tato práce se zaměřuje na trop zobrazení země jako ženy v nedávné ickým vývojem tropu, ukazuje jeho různé modifikace a zkoumá, jakým způsobem tyto modifikace reflektují politické změny. Druhá část této práce se zaměřuje na sbírku poezie (1975) od Seamuse Heaneyho, která se dočkala četné pozornosti kritiků zejména d analýzou básní obsahujících trop zobrazení země jako ženy, a tím osvětluje vztah mezi Heaneyho básně tím, že prozkoumává vztahy mezi formou tropu ve starších textech a sbírkou a zejména pozoruje Heaneyho vlastní inovace a modifikace tropu. Heaneyho složité metafory jsou analyzovány ve třech oddílech: básně "Antaeus", "Hercules and Antaeus" a "Bone Dreams" jsou zkoumány v první podkapitole, poté následuje série básní věnovaných tělům z bažin - " " " " " " " " - Jako poslední je představena skupina zabývajících se především tradičním zobrazením Irska...
|
|
Class, Sexuality and Nationalism: Identity Building in the Prose Writing of Brendan Behan
Lamprecht, Nathalie ; Pilný, Ondřej (vedoucí práce) ; Markus, Radvan (oponent)
Nathalie Lamprecht Abstrakt Diplomová práce Společenská třída, sexualita a nacionalismus: konstrukce identity v prózách Brendana Behana se soustřeďuje na irského autora, dramatika a povstalce Brendana Behana a jeho prózu. Využívá pojmy z teorie irské autobiografie, studia paměti a teorie vyprávění k rozboru Behanových sebraných povídek, jeho jediného detektivního románu The Scarperer, novinových sloupků původně uveřejněných v periodiku Irish Press i jeho nejrozsáhlejšího díla, autobiografického románu Borstal Boy. Protože většina autorových děl je autobiografické povahy, práce využívá ke srovnání existující životopisy autora. Cílem práce je popsat, jak Behan ve své próze využívá témata společenské třídy, sexuality a nacionalismu k utváření identity. Autor se povětšinou staví kriticky k tehdejší obecně přijímané podobě irské národní identity a vytváří postavy inspirované jím samým, které neodpovídají daným vzorům.
|
|
The Political Poetry of Derick Thomson
Poncarová, Petra Johana ; Procházka, Martin (vedoucí práce) ; Dunbar, Rob (oponent) ; Markus, Radvan (oponent)
Práce se zabývá politickou poezií a novinářskou tvorbou skotského gaelského básníka, akademika, vydavatele a aktivisty Dericka Thomsona (Ruaraidh MacThòmais, 1921-2012). Thomsona ovšem nelze vnímat jako politického básníka v úzkém významu propagandisty a jeho politická poezie se zpravidla netýká specifických stránek praktické politiky, jakými jsou volby či kampaně. Politický aspekt Thomsonovy poezie je zde chápán v širším slova smyslu a zahrnuje témata, jako jsou například jazyk a moc. Takto pojatá politika rovněž spojuje Thomsonovy rozmanité literární aktivity a představuje tak vhodný, inovativní rámec pro studium jeho tvorby. Dosud totiž ve výzkumu Thomsonova díla převažovalo zaměření na poezii místa, která je v gaelské literatuře obecně hluboce zakořeněná, a pozornost čtenářů i kritiků se obracela zejména k Thomsonovým básním o jeho rodném ostrově Lewis a do menší míry také k jeho glasgowské poezii. Práce se snaží zodpovědět následující otázky: Jaká politická témata lze v Thomsonově poezii vysledovat? Kterými z těchto témat se nejvíce zaobíral? Jak k politickým tématům ve svých básních přistupuje? Existují v jeho díle básně, které lze číst politicky a zároveň je vykládat i jinými způsoby? Lze na základě Thomsnových vydaných děl rekonstruovat jeho politické postoje? Jakým způsobem se Thomson...
|
|
The Reception of Irish Literature and Drama in Czech Translation
Laurincová, Alžběta ; Pilný, Ondřej (vedoucí práce) ; Markus, Radvan (oponent)
1 Abstrakt Hlavní téma této práce je představení problematiky českých překladů irské literatury, publikované v českých zemích v letech 1945 - 2014. Autorka této práce poskytuje seznam autorů, kteří byli v tomto období v Čechách překládaní, a zmiňuje se o literární tradici, která s publikováním zmiňovaných děl souvisí. Z důvodu velkého množství materiálů je práce rozdělena do několika kapitol a představuje čtyři specifická období: 1945 - 1948 (konec druhé světové války - počátky sovětské kontroly), 1949 - 1968 (počátky sovětské kontroly - okupace vojsky varšavské smlouvy), 1969 - 1989 (okupace vojsky varšavské smlouvy - Sametová revoluce) a 1989 - 2014 (Sametová revoluce - "Sametový rozchod" - současnost). V každé kapitole poskytuje autorka historický úvod, především z důvodu kontextu dané éry. Diskuze na téma překladů irské literatury sestává především ze seznamu daných děl konkrétních autorů a komentáře, týkajícího se jejich přítomnosti na literárním trhu, frekvence vydávání, přijetí jednotlivých autorů a jejich děl atd. Autorka se také zamýšlí nad socio-politickým kontextem jednotlivých dob, který mohl ovlivnit konečný vzhled irsko-českého literárního kánonu, a komentuje míru tohoto vlivu.
|