|
Disociace v období dospívání. Validizace české verze dotazníku Adolescent Dissociative Experiences Scale (A-DES) v klinickém a neklinickém souboru adolescentů
Soukup, Jan ; Papežová, Hana (vedoucí práce) ; Hrdlička, Michal (oponent) ; Praško, Ján (oponent)
Cílem předkládané studie je zjistit psychometrické charakteristiky české verze dotazníku Adolescent dissociative experiences scale (A-DES, česky Škála disociativních zážitků pro adolescenty; Armstrong et al., 1997). 653 účastníků v neklinickém souboru a 162 účastníků klinického souboru ve věku 12 - 20 let vyplnilo české verze dotazníků A-DES a SDQ-20 (Somatoform dissociative questionnaire; Nijenhuis et al., 1996) a poskytlo další informace týkající se základních demografických charakteristik a v klinickém vzorku informace o sebepoškozování. Z propouštěcích zpráv pacientů pak byly shromážděny údaje o diagnózách, zážitcích násilí v anamnéze a o výskytu možných disociativních symptomů. Česká verze dotazníku má velmi dobrou vnitřní konzistenci, test-retestovou stabilitu a dobrou validitu, ačkoli jeho predikční síla je omezená. Skór dotazníku signifikantně koreluje s dotazníkem na měření somatoformní disociace, je signifikantně vyšší ve skupinách s výskytem sebepoškozování, zážitkem násilí, tam, kde byly zaznamenány disociativní symptomy, a ve skupině pacientů s polysymptomatickým obrazem (tři komorbidní diagnózy, výskyt diferenciální diagnózy). Skór A-DES byl signifikantně vyšší ve skupině pacientů s diagnózou ADHD, ale ne ve skupině s diagnostikovanou disociativní poruchou. Výsledky výzkumu podporují...
|
|
Podpora sportu v mikroregionu Džbány se zaměřením na sportovní turismus
Soukup, Petr ; Hendl, Jan (oponent) ; Slepičková, Irena (vedoucí práce)
Souhrn Název: Péče obcí Mikroregionu Džbány o rozvoj sportu. Cíle: Popsat úroveň péče o sport ze strany obcí sdružených v Mikroregionu Džbány. Zjistit úroveň spolupráce obcí sdružených v Mikroregionu Džbány v oblasti sportu. Metoda: Byla použita případová studie za využití smíšeného výzkumu. Výsledky: Byla prozkoumána úroveň péče obcí Mikroregionu Džbány o sport a popsána spolupráce těchto obcí v oblasti sportu. Klíčová slova: Sport, financování, svazek obcí, mikroregion, veřejná správa, samospráva, sportovní zařízení, sportovní organizace.
|
| |
|
Mezinárodní aspekty potrestání válečných zločinců po roce 1945
Eichler, Jan ; Soukup, Ladislav (oponent) ; Kuklík, Jan (vedoucí práce)
70 Závěr Miliony zavražděných a umučených v koncentračních táborech a při masakrech ve všech zemích okupované Evropy, to vše formovalo vůli potrestat viníky a znemožnit opakování. Stalo se tak formou mezinárodních tribunálů a zvláštních soudních útvarů zřízených v rámci retribučního soudnictví v osvobozených zemích. Úkol stíhat a trestat nacistické válečné zločince však nekončí, neboť se některým ve zmatených poválečných poměrech podařilo uprchnout a vyhnout se spravedlivým soudům. Řada z nich našla útočiště v Jižní Americe, Spojených státech a v Německu, kde jim řada nelegálních organizací podala pomocnou ruku. Poválečné soudní procesy měly vliv na mezinárodní právo, kde došlo k uzavření mnoha smluv, které by měly zamezit opakování těchto tragických událostí.
|
|
Retribuční soudnictví a případ Jana Antonína Bati
Langmeier, Jan ; Soukup, Ladislav (oponent) ; Kuklík, Jan (vedoucí práce)
89 Závěr Případ trestní kauzy Jana Antonína Bati dospěl konečně po šedesáti letech k svému závěru. Jednalo se o ryze politickou kauzu. Mohutný rozmach Zlína a firmy Baťa, který proběhl ve třicátých letech byl dílem jediného muže - J. A. Bati. J. A. Baťa byl velmi úspěšný podnikatel, který ale neměl příliš rozvinuté politické cítění. Byl mužem velkých cílů, ale nikoliv zákulisního vyjednávání. Příliš často říkal to, co si myslel. Tím se však dostal do střetu s vládnoucí garniturou. Jeho podnikatelský úspěch a sociální cítění bylo trnem v oku komunistům. Svými vyjádřeními v kritickém roce 1938 se dostal do střetu s prezidentem Benešem, který mu tuto opozici nikdy neodpustil. To, že firma Baťa představovala konkurenční riziko pro mnoho obuvnických západoevropských a zejména amerických firem Baťovi paradoxně za války velmi přitížilo. Dostal se na černou listinu britskou a americkou z jediného důvodu - aby se ho zbavila konkurence. K tomu se přidala svízelná situace v okupovaném Zlíně, kterého se nehodlal J. A. Baťa dobrovolně vzdát. Stál si za svým s pocitem, že tak může alespoň částečně zmírnit již tak napjaté poměry v protektorátu. Například mnoho českých vědců našlo díky Baťovi útočiště ve Zlíně po té, co byly zavřeny české vysoké školy. Proto se odmítl veřejně připojit k zahraničnímu odboji, což po něm...
|
| |
| |
| |
| |
| |