|
Psaní jako léčba: srovnání románů Dorothy Allisonové a Tary Westoverové
Šindlerová, Zuzana ; Ulmanová, Hana (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Vo svojej práci porovnávam dve americké literárne diela, kanonické dielo Dorothy Allison, Parchant z Južnej Karolíny, a novšie autobiografické dielo Tary Westover, Vzdelaná. Aj keď tieto dve diela nezdieľajú geografické, náboženské alebo sociálno-politické prostredie, ich podobnosť je nepopierateľná. Obe diela predstavujú príbeh problematického rodinného zázemia s epizódami plnými fyzického, psychického a v prípade Parchant z Južnej Karolíny aj sexuálneho násilia. Univerzalita chudoby, nevýhodné sociálne postavenie v majoritnej spoločnosti a škodlivé účinky patriarchátu poskytujú spojovaciu maticu podobností medzi týmito dvoma literárnymi dielami. Moja práca je rozdelená na dve hlavné časti, teoretický úvod a analytickú časť. Úvodná časť sa sústreďuje na tri hlavné témy, ktoré sú nevyhnutné na pochopenie amerického kontextu oboch diel. Spoločný element nízkej sociálnej triedy "americkej spodiny" je kontextualizovaný najmä v rámci južanského kontextu kanonického diela. Pojem "biely odpad" je vysvetlený hlavne pomocou uznávaných akademických prác Matta Wraya, Annalee Newitz a Nancy Isenbergovej. Pre lepšie pochopenie historického pojmu predkladám historický exkurz hanlivého slova s využitím historických diel J. Hectora St. John de Crèvecœur a Williama Byrda. Ďalšia časť úvodnej kapitoly je zameraná...
|
|
Vliv stravy na lidskou psychiku
VESELÁ, Pavla
Bakalářská práce je zaměřena na problematiku stravování ve spojitosti s psychickými procesy. Cílem bylo zjistit, jakými způsoby na sebe působí strava a psychika. Jsou zde představeny obecné psychologické faktory ovlivňující přijímání potravy, jde o smyslovou jakost potravin a kulturu stolování. V další části se dozvídáme, co je fyziologický a emoční hlad a jaký je mezi nimi rozdíl. Důraz je kladen především na různé psychologické stavy spouštějící psychologické jedení. Významnou kapitolou je také dieta a její působení na naše duševní zdraví. Představeny jsou tři nejčastější a nejznámější druhy diet. Jedná se o ketodietu, krabičkovou dietu a přerušovaný půst. V práci je také věnována náležitá pozornost poruchám příjmu potravy jako je mentální anorexie, mentální bulimie a záchvatovité přejídání. Závěr je zaměřen na to, co se rozumí pod pojmem stres, jakým způsobem ovlivňuje stres lidské stravování a v neposlední řadě také na vybrané potraviny a byliny, které mohou při stresových situacích přinést značnou úlevu. V práci byla použita analýza vybrané literatury a článků.
|
|
Memory and Storytelling in Selected Works of Joy Harjo
Šimková, Karolína ; Veselá, Pavla (vedoucí práce) ; Kolinská, Klára (oponent)
Tato bakalářská práce analyzuje témata paměti a vyprávění v díle americké indiánské básnířky Joy Harjo a argumentuje, že paměť a vyprávění jsou zobrazovány jako nepostradatelné prostředky přežití a přetrvání. Velký důraz je kladen na devastující účinek ztráty vztahu k vlastní kultuře z důvodu ohrožení vyhlídky na zachování vlastního života a kultury. Znovunavázaný vztah slibuje naději na přežití a poskytuje způsob, jak překonat negativní důsledky minulosti, ujistit se ve své identitě a přetrvat. Význam paměti i zásadní role vyprávění při zajišťování kontinuity kultury a jejích obyvatel jsou zkoumány v básních ze sbírek publikovaných v 80. a 90. let 20. století: She Had Some Horses (1983), In Mad Love and War (1990), The Woman Who Fell from the Sky (1994) a A Map to the Next World (2000). Paměť a vyprávění v poezii Joy Harjo jsou představeny jako klíčové pojmy. Autorčin umělecký vztah k paměti je ovlivněn dědictvím kultury Kríků (Muskogee) a jejími zkušenostmi jako domorodého obyvatele ve Spojených státech. Paměť zahrnuje znalosti předků a ústní lidovou slovesnost - vzpomínaní se stává způsobem opětovného spojení, zajištění pokračování původních obyvatel a jejich kultur. Vyprávění příběhů je analyzováno jako nezbytný tradiční nástroj pro přístup k paměti a k tomu, jak ji udržet naživu. Důraz je...
|
|
Sexual Violence in Selected Works of Alice Walker, Toni Morrison, and Sapphire
Vlasáková, Michaela ; Veselá, Pavla (vedoucí práce) ; Ulmanová, Hana (oponent)
Tato práce se soustředí na díla tří afroamerických spisovatelek: Velmi modré oči od Toni Morrison, Barva nachu od Alice Walker a Push od Sapphire. Hlavním tématem mé analýzy je sexuální násilí, specifičtěji sexuální zneužívání dětí a trauma z něho vyplývající. V každém z vybraných románů vystupuje protagonistka, která je obětí sexuálního zneužívání a/nebo znásilnění. Skutečnost, že jsou oběťmi sexuálního násilí, hraje významnou roli v jejich psychice, vztazích, rozvoji a jejich (ne)schopnosti žít "normální" život. Tato práce je rozdělena do šesti kapitol. V úvodu vysvětluji, proč jsou již zmíněná díla vhodná ke srovnání. Následuje krátký úvod do tématiky sexuálního zneužívání dětí a traumatu, které je jeho výsledkem. Také představím odbornou literaturu, kterou používám k podpoření svých tvrzení v následujících kapitolách. Navíc stručně definuji termíny "šťastný konec," "realistický konec," a "tragický konec." První analytická kapitola studuje postavu Celie v Barvě nachu. Sleduje její vývoj od čtrnáctileté nevzdělané oběti do plně utvořené nezávislé přeživší, jíž se stane. I přes skutečnost, že Celie je jedinou analyzovanou postavou, která je sériově viktimizována, jak svým otčímem, tak svým manželem, Celiin příběh je plný naděje. I přes všechno násilí, které podstoupí v rukou svého tyranského...
|
|
Love in Huxley's Brave New World and Island
Petrová, Diana ; Markus, Radvan (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Utopie a dystopie jsou pojmy, které se často vykytují společně. Utopie často označuje dokonalou nebo přinejmenším vylepšenou společnost, ve které jsou všichni lidé šťastní; dystopie naopak obvykle představuje společnost, která je nějakým způsobem zvrácená a po které nikdo netouží. Termín "utopie" je starší než dystopie a poprvé se objevil v knize Utopie (1516) od Thomase Mora, i když samotný koncept utopie existoval dlouho předtím, než byl pojmenován. "Dystopie" je termín, který se objevil později a poprvé byl použit roku 1868 v parlamentní řeči Johna Stuarta Milla. Termín "utopie" se skládá ze dvou starořeckých slov a doslova se překládá jako "žádné místo." Význam tohoto termínu znázorňuje nejednoznačnost utopie - představuje sice svět o mnohem lepší, než je ten současný, ale zároveň jakoby poukazuje na nepravděpodobnou existenci takového světa. Pro utopie je typické, že je mír udržován určitými pravidly, která mírně omezují svobodu člověka - tato pravidla mohou být vnímána jako příklad toho, že je nereálné dosáhnout úplné utopie. Dystopie pak do jisté míry vychází z této nejednoznačnosti utopie. Hlavní charakteristikou dystopie je totiž to, že není úplně žádoucí kvůli tomu, že je fungování takové společnosti je podmíněno represivními zákony, které zajišťují poslušnost občanů. Nejznámější román...
|
|
A Comparative Analysis of the New African-American Narratives and Critical Voices of Toni Morrison, Angela Davis, Al Sharpton, and Patrisse Cullors.
Leššová, Júlia ; Roraback, Erik Sherman (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Boj proti rasismu je starý jako Spojené státy samy. Přestože hnutí za občanská práva dosáhlo velké změny společenského a politického systému, mnoho problémů zůstalo nevyřešeno. Z tohoto důvodu je hlavním argumentem této práce, že hnutí neskončilo v 60. letech, ale ve skutečnosti trvá dodnes. Použitá metoda je srovnávání současného "nového" hnutí, které existuje od 70. let 20. století, s tím původním. V tomto smyslu se práce zaměřuje také na tři významné aktivisty původního hnutí: Martina Luthera Kinga Jr., Jamese Baldwina a Malcolma X, díky čemu dále analyzuji postoje v původním hnutí a porovnávám je s těmi v hnutí současném. V centru pozornosti této práce však stojí čtyři osobnosti, které významně přispěly k "novému" hnutí za občanská práva v éře od 70. let 20. století a které lze řadit mezi jeho nejvýznamnější představitele. Za prvé se práce zaměří na Toni Morrison a Angelu Davis, dvě velké spisovatelky, které užívají psaní jako nástroj pro svůj aktivismus. Na konci 20. století prošla obecná čtenářská obec rychlou změnou. Obě autorky této příležitosti okamžitě využily, když se ve svém psaní věnovaly zobrazení drsné reality otroctví, rasismu a jeho dopadu na afroamerické komunity. I když se obě volí převážně ženské perspektivy, jejich přístupy se značně liší. Zatímco Davisová rozvíjí své argumenty...
|
|
Czech Immigrants in Minnesota; History and Critical Bibliography
Škopek, Jakub ; Robbins, David Lee (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Tato práce si klade za cíl objasnit důvody českého vystěhovalectví do Spojených států a s tím související způsoby majoritního rozvoje emigrace po roce 1848. V textu jsou taktéž zohledněny kroky a procesy, které byly nutné k uskutečnění cesty za oceán. Hlavním předmětem této práce jsou čeští vystěhovalci, kteří se usadili v Minnesotě, nicméně úvodní část se zabývá problematikou, která je společná pro české vystěhovalectví do Ameriky obecně a zároveň kritickým zhodnocením použitých zdrojů. První část této práce zmiňuje konkrétní politické a společenské okolnosti, které stojí za vzestupem vystěhovalectví z Čech (obdobně jako z většiny evropských zemí) probíhající v druhé polovině 19. století. Dále ozřejmuje způsoby, jakými se lidé dozvídali o životě v Americe a také o tom, jak by se tam mohli dostat. První část poté nastiňuje cestu z Čech do německých přístavů a stejně tak i nebezpečí, které vystěhovalce v těchto místech očekávalo. Kapitola Emigration after 1848 vysvětluje jak obrovský vliv měl technický pokrok v lodní dopravě (přechod k parnímu pohonu od plachetnic) na prudký vzestup přistěhovalců přicházejících do Spojených států. Tato kapitola se dále zaměřuje na obecné těžkosti, kterým museli čelit všichni noví přistěhovalci, jakmile se ocitli na americké pevnině. Jsou zde nastíněny komplikace,...
|
|
Representations of the female in the work of Charles Bukowski
Mecner, Michal ; Quinn, Justin (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Jak naznačuje název, předložená práce se zabývá pojetím žen v díle Charlese Bukowského. Charles Bukowski (1920 - 1994), americký básník a prozaik, bývá často spojován s představiteli kulturně- literárního hnutí označovaného beat generation, ovšem toto zařazení není tak docela přesné. Přestože jeho osobní život se ubíral cestou ne nepodobnou životním poutím autorů tohoto hnutí, zejména co se týče volnomyšlenkářství, nespokojenosti s politikou a sociální situací v zemi, tvrdou a nelítostnou kritikou "amerického snu", i nezřízenou konzumací návykových látek a tulácké existence vedené od města k městu za prací i náhradou za ztracené iluze, Bukowského kariéra začíná nabírat obrátky až později, v 70.letech, kdežto hnutí beat kulminovalo koncem 50. a 60. let. Má-li přesto Bukowski s beatniky něco společného, je to téma a literární konvence, či spíše jejich cílená nedbalost, jakkoliv se jinak básník sám od členů tohoto hnutí distancoval. V určitém slova smyslu lze totiž dokonce říci, že Bukowski zůstává velkým dlužníkem hnutí beat, neboť oni vydláždili cestu novému literárnímu proudu v historii americké literatury. Nejdelší kus na této cestě urazil pravděpodobně Allen Ginsberg, který došel širokého uznání i akademické obce. Oproti ostatním spisovatelům tohoto hnutí zůstává Bukowski u svých prověřených témat. Jeho...
|
|
Bernard Malamud's Selected Fiction in the Context of Black-Jewish Literary Relations
Simonová, Anna ; Ulmanová, Hana (vedoucí práce) ; Veselá, Pavla (oponent)
Ačkoliv je tvorba Bernarda Malamuda často interpretována v alegorické a symbolické rovině, Malamud se ve svých dílech nevyhýbal společenským problémům doby, jako například rasové otázce a vztahu mezi Židy a černochy v Americe. Cílem této práce je rozebrat Malamudovy prózy, ve kterých se zabývá černošsko-židovskými vztahy - jmenovitě povídky Anděl Levine ("Angel Levine,"1955), Černá je moje oblíbená barva ("Black Is My Favorite Color,"1963) a román Nájemníci (The Tenants, 1971) - a umístit je do kontextu černošsko-židovských vztahů ve Spojených státech a do kontextu literárních dialogů mezi afroamerickými a židovskými kritiky a spisovateli. Záměrem této studie je tedy zhodnotit Malamudovu roli v diskursu černošsko-židovských vztahů v Americe. Teoretický rámec, popsaný v druhé kapitole, vychází z filozofických a sociologických poznatků, jak je formulovali Judith Butler, John Searle a sociologové Michael Omi a Howard Winant. Práce zkoumá roli jazyka a literatury v konstruování sebe sama (the Self) a toho druhého, jiného (the Other), přičemž těmito kategoriemi se rozumí jak individuální, tak i kolektivní identita, a tedy i identita rasová a etnická. Literární díla, včetně vybraných Malamudových próz, jsou tudíž součástí diskursu, v rámci něhož a proti němuž američtí Židé a černoši konstruují své...
|
|
African-American Mothers in Harriet Beecher Stowe's Uncle Tom's Cabin and Toni Morrison's Beloved
Piňosová, Michaela ; Veselá, Pavla (vedoucí práce) ; Ulmanová, Hana (oponent)
Práce se zaměřuje na pojetí afroamerické matky jakožto klíčové postavy v boji za svobodu ztvárněné v románech Chaloupka Strýčka Toma od Harriet Beecher Stowe a v Milovaná od Toni Morrison. Chaloupka Strýčka Toma popisuje idealizovanou představu mateřství, jíž autorka ilustruje na postavách jako je Eliza Harris, Teta Chloe, Mary Bird a Rachel Halliday. Tyto postavy reprezentují ideologii mateřství, podle níž matka představuje prostřednici při předávání morálních a náboženských zásad ve své rodině a komunitě. Stowe použila osobitou metodu charakterizace, aby umožnila svým bílým středostavovským čtenářkám ztotožnit se s afroamerickými ženami v románu. Jednou z hlavních charakteristik ženských postav je mateřská láska, která je zobrazována jako univerzální vlastnost společná bílým i afroamerickým matkám, a která je přirovnávána k lásce Kristově. Mateřství založené na křesťanských hodnotách mohlo podle Stowe napomoct k osvobození Spojených států od otroctví a obnovení pořádku ve společnosti. Z těchto důvodů podporovala bílé středostavovské manželky a matky v prezentaci názorů na zrušení otroctví v jejich rodinách, zejména před jejich manžely, jejichž názory mohly výrazně ovlivnit politický vývoj ve Spojených státech. Tato zpolitizovaná představa mateřství a s ní spojená metoda charakterizace, jež...
|