|
Sport, mýtus a popkultura. Nástin několika možných kulturologických pohledů na existenci, distribuci, percepci a interpretaci sportu a agonálního principu v soudobé západní společnosti
Děkanovský, Jan ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Matějů, Martin (oponent)
v teto pn3ci jsme se pokusili za pomoci kulturologickych instrumentu nahlednout fenomen sportu v soudobe zapadni spolecnosti. Nas zajem smeroval ale spise k zachyceni a charakteristice zrcadleni tohoto fenomenu v kultui'e nez k uchopeni fenomenu sameho. Vychazeli jsme z pi'edpokladu, i.e nejvetSi cast recipientU se se sportem setkava v podobe kulturniho textu, jenz vznika distribuci sportu masovymi medii. Tento kulturni text jsme posleze podrobili blizsi analyze a nastinili jsme nektere moznosti jeho interpretace. Musime konstatovat, ~e v ceskych podminkach - na rozdil od zapadnich zemi - jde pravdepodobne 0 zatim specificky a ojedinely pokus. I u nas Ize zajiste nalezt celou i'adu nejruznejsich publikaci 0 sportu, vcetne praci odbornych. Zpravidla se tyto prace ale zamei'uji na zakladni sociologicke zkoumani, muzeme nalezt nespocet del ze sportovni historie a bylo by mozne jmenovat i pokusy 0 aplikaci filosofie na fundament sportu, jimz je minena zejmena specificka telesna cinnost. Pokud jde 0 zrcadleni, resp. vliv sportu na kulturu, byva kladen duraz na idealni podobu sportu: tedy sport coby mediator uslechtilych myslenek, zasad fair play apod. Jinou castou oblasti zkoumani jsou pak negativni projevy jiste casti recipientu - divaku, ktei'i ducha sportovniho soupei'eni zamenuji za ryzi nasili (napi'....
|
|
Architektura v (anti)utopických filmech třicátých let
Kryvenko, Anna ; CZUMALO, Vladimír (vedoucí práce) ; ŠERÝ, Ladislav (oponent)
Architektura vždy reflektuje stav společnosti, jelikož se musí přizpůsobit životu člověka. V horším případě je to naopak - člověk je nucen změnit svůj život a přizpůsobit se městskému prostředí. Architektura pracuje s měřítkem, hmatem a zrakem, časem a prostorem. Tím je blízká filmu jako výrazovému prostředku.
Tato práce má za cíl porovnání představ o budoucnosti a tím, co se dělo ve společnosti a umění v čase vzniku toho nebo onoho filmu, a to skrze vizuální prvek - architekturu. Nejsilnějším způsobem jsou představy o budoucnosti zvýrazněny v utopických a antiutopických filmech, protože právě tento směr byl vždy zacílen na vytváření ideálního světa.
Předložená práce je soustředěna na celkem úzké období třicátých let, protože to je čas vzniku utopických a antiutopických filmů jako kinematografického žánru. Je to také období velkých politických, společenských a uměleckých změn, které ovlivnily dějiny celého dvacátého století.
|
|
Reflexe ekonomických krizí ve fotografii
Diringerová, Alžběta ; CZUMALO, Vladimír (vedoucí práce) ; ŠIMLOVÁ, Štěpánka (oponent)
Diplomová práce se zabývá hlubším pohledem na fenomén ekonomických krizí v kontextu
sociální fotografie. Jádrem práce je srovnání projektu FSA z 30. let 20.století a současných
fotografických projektů zabývajících se současnou krizí. Kromě vybraných fotografů z FSA
analyzuji přístup fotografické dvojice německých emigrantů Hansel Meith a Otto Hagela a
německého autora Augusta Sandera k sociální problematice té doby .V druhé části se věnuji
novým formám, které v dnešní době funkci sociální fotografie nahrazují. Dále popisuji tři
vybrané soubory současných autorů, kteří reagují na současnou ekonomickou krizi
tvaroslovím umělecké fotografie.
|
|
Podobnost a zobrazení
Kliment, Jáchym ; CZUMALO, Vladimír (vedoucí práce) ; ŠERÝ, Ladislav (oponent)
Práce je zaměřena na sledování podobnosti, hledání stejného a jiného, vlastního a cizího. Nejprve zvažuje analogii a komparaci v komplexním pojetí se zaměřením na filosofii, logiku, matematiku a lingvistiku. Zároveň vnímá podobnost v blízkém propojení k zobrazení a obrazu, sémiotice, ikonologii, ikonografii, fotografii a procesům ? pojmům s tím spojeným, jako: mimésis, reference, reprezentace, transformace, simulace, virtualita a hyperrealita. V závěrečné části uvádí podobnost a její působení v případech typologie, identity (originálu a kopie), vnímání autenticity a funkce paměti. Jako klíčové vnímá: ne-kauzalitu podobnosti, analogii proporcionality v kontrastu s analogií proporce, myšlení obrazem a funkčnost paměti, podobnost jako základní moc obrazu a transformaci jako zásadní formu zobrazení.
|
|
Státnický portrét po nástupu fotografie
Bouška, Ondřej ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Silverio, Robert (oponent)
Zobrazení státníka jako vrcholného představitele státu je jedním ze základních způsobů komunikace moci. Na základě teoretického vymezení a rozboru spole-čenské role státnického portrétu ukazuje tato práce formou případových studií konkrétní příklady nakládání s tímto fenoménem v rámci různých státních zřízení. Práce dokládá, že podoba těchto portrétů je dána i silnou malířskou tradicí, kte-rou zásadním způsobem obměňuje až nástup fotografie v průběhu 2. poloviny 19. století. Ústředním tématem tohoto textu je fenomén fotografického státnic-kého portrétu, v jehož konkrétní podobě se projevuje především kontext jeho vzniku a nároky, které jsou kladeny na jeho vizuální stránku jako na symbol ak-tuální politické moci.
|
|
Fotografie - médium světla a času anebo současného umění?
Stecker, David ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Grygar, Štěpán (oponent) ; Šimlová, Štěpánka (oponent)
Existuje něco takového jako specifické hodnoty fotografie, které vycházejí ze samotné podstaty tohoto média? A pokud ano, mohou se tyto hodnoty uplatnit i v dnešním uměleckém světě nebo se jich fotografie, aby obhájila své pozice v tomto proměnlivém a konkurenčním prostředí, musí vzdát a hledat a pracovat s jinými, které nevycházejí z její podstaty? Je vůbec perspektivní v dnešní době hledat něco tak archaického jako ontologii jednotlivých médií?
Možná ano.
|
| |
|
Internetové fotogalerie
Macháček, Petr ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Šimlová, Štěpánka (oponent) ; Grygar, Štěpán (oponent)
13 českých internetových komunitních fotogalerií, ve kterých si uživatelé navzájem hodnotí své fotografie formou komentářů a bodování, jsou zkoumány a porovnávány zejména z hlediska jejich provozovatelů, funkcí a systému komentářů a bodování. Jsou hledány společné rysy fotografií, které jsou v těchto galeriích považovány za úspěšné. Ve výzkumu mezi uživateli galerií byly zjištěny např. názory uživatelů na kvalitu galerií a jejich věkové rozvrstvení. Jakou zpětnou vazbu lze získat a jak je pro fotografy přínosná bylo zjištěno experimentem, kdy byly vloženy stejné fotografie do všech galerií. Největším přínosem této práce je shromáždění velkého množství autentických názorů amatérských fotografů.
|
|
Ivan Pinkava a Adi Nes
Faukner, Jan ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Silverio, Robert (oponent)
Cílem diplomové práce je konfrontovat dva fotografy, českého Ivana Pinkavu a izraelského Adi Nese, prostřednictvím různých měřítek a kritérií. Oba se zabývají inscenovanou fotografií, parafrázují ikony evropské obrazové tradice a užívají obrazové citace biblických scén, velkých příběhů a mýtů evropské kultury.
Úvodní část práce je zařazuje do širší souvislosti postmoderního umění a vymezuje, v čem jsou si jejich díla blízká. Druhá část se zabývá formálními aspekty, například stavbou obrazu a charakterem nasvícení. Závěrečná část zkoumá významovou rovinu jejich přístupů. Konkrétněji odkrývá jejich odkazy a reference k malbě, k jiným fotografiím a ke kinematografii.
|
|
Prostor a obzor. Přemístění v epoše vizuálního zvratu
Bagdasarova, Jaroslava ; Petráň, Tomáš (vedoucí práce) ; Czumalo, Vladimír (oponent)
Studie pojednává o zkušenosti přemístění. Pojímá ji pomocí fotografických kódů čukotských migrantů a turistů, kteří ať už jakýmkoliv způsobem překročili pomyslné hranice kulturních konfigurací.
Metodologickým východiskem je propojení vizuální antropologie, fenomenologie těla a prostoru se surrealistickým přístupem ke skutečnosti. Vizualita se nevnímá jako prostředek antropologického poznání, nýbrž jako předpoklad nové epistemologie.
Ze studie vyplývá, že v souladu s mírou, v jaké se Čukotčan mění z turisty v migranta a postupně se začleňuje do kulturního prostředí Petrohradu, se mění také jeho vidění a tedy charakter snímků, které pořizuje: fotografie pozoruhodného se v prvním období migrace mění ve fotografii (od)pozorovaného, ze které vzniká časem fotografie pozorovatele.
|