|
Žáci se specifickými poruchami učení a chování na středních školách
Dvořáková, Marie
Abstrakt Bakalářská práce se věnuje problematice specifických poruch učení a chování žáků na středních školách. V teoretické části jsou popsány jednotlivé druhy specifických poruch učení a chování, jejich symptomy a postavení žáků ve školách mezi ostatními. Dále je zde objasněna integrace a reedukace těchto žáků, spolupráce s rodinou a individuální vzdělávací plán. Zmíněný je také legislativní rámec, díky kterému mají tito žáci možnost integrace/inkluze do běžných škol. Pro praktickou část byl zvolen kvantitativní výzkum pomocí dotazníkového šetření. Týká se nejen jejich projevů, ale také charakteristikou poruch, integraci a reedukaci těchto žáků, ale také jejich pozicí ve třídě. Též popisuje klima ve třídě a přístup vyučujících. Výsledná data budou zpracována do tabulek a graficky znázorněna. Cílem mé bakalářské práce je zaměření se na problematiku specifických poruch učení a chování a to u žáků na středních školách. Cílem praktické části je zjistit, jak přistupují učitelé k žákům se specifickými poruchami učení a chování na středních školách.
|
|
Zkušenosti učitelů se vzděláváním žáků se specifickými poruchami učení v prostředí SŠ
Zoubková, Jana
Bakalářská práce pojednává o tématu Zkušenosti učitelů se vzděláváním žáků se specifickými poruchami učení v prostředí středních škol. Cílem je zjistit, jaké možnosti vzdělávání mají žáci s poruchami učení na středních školách a jak k výuce těchto žáků přistupují jejich učitelé. Práce je rozdělena do dvou částí. Teoretická část popisuje problematiku specifických poruch učení tak, aby byla zřejmá jejich charakteristika, členění, příčiny vzniku, příznaky a možnosti diagnózy. Zásadním aspektem je zde oblast vzdělávání žáků se specifickými poruchami učení, kterou vymezuje a ovlivňuje daná legislativa, podpůrná opatření či individuální vzdělávací plán. Metodami použitými pro zpracování teoretické části jsou analýza a syntéza, kterým byly podrobeny literární, internetové zdroje a příslušná legislativa. Cílem praktické části je zjistit aktuální postoje a zkušenosti učitelů středních škol k problematice vzdělávání žáků se specifickými poruchami učení, jaká je jejich spolupráce se specifickými složkami poradenského systému, se samotnými žáky i jejich rodiči. K naplnění cíle bude sloužit průzkum, založený na kvantitativní metodě dotazníkového šetření. Respondenty budou pedagogové vybraných středních škol. Výsledky a získaná data z průzkumu poslouží také jako doporučení pro pedagogickou praxi.
|
|
Informovanost žáků středních škol o problematice specifických poruch učení
Smrčková, Klára
Bakalářská práce se zabývá informovaností žáků středních škol o problematice specifických poruch učení (SPU) a rovněž hloubkou a kvalitou těchto informací. Také se zabývá tím, jak žáci své spolužáky s těmito poruchami vnímají. V neposlední řadě zjišťujeme, jak podle nich pedagogové dokážou pracovat se žáky, kteří mají diagnostikované SPU. V teoretické části se seznámíme s jednotlivými poruchami učení, jejich základní definicí, přehledem, reedukací a kompenzací žáků. Dále se zabýváme jedincem na střední škole trpícím SPU a osobností pedagoga a jeho přístupem k žákům se SPU. Metody použité v teoretické části jsou zejména studium odborných zdrojů, jejich analýza, syntéza a komparace. Praktická část se zabývá tím, zda jsou žáci na SŠ dostatečně informováni o problematice specifických poruch učení a jestli na ně učitelé berou ohledy. Je záměrně orientována na žáky středních škol, jelikož při dotazování učitelů by mohlo dojít k zatajení některých informací a celý výzkum by mohl obsahovat nepřesné údaje. Použitou výzkumnou metodou bylo dotazníkové šetření žáků SŠ. Výsledky bakalářské práce budou sloužit jako doporučení pro pedagogickou praxi.
|
| |
|
Specifické poruchy učení u žáků středních škol
Křivánková, Sára
Bakalářská práce se zabývá vzděláváním žáků se speciálními poruchami učení na středních školách. Teoretickou část tvoří vymezení terminologie a objasnění jednotlivých po-ruch učení. Součástí je také diagnostika a reedukace specifických poruch učení. Teoretická část je zpracována na základě informací z odborných zdrojů ke studované problematice. Praktickou část tvoří průzkumné šetření zaměřené na jedince se specifickou poruchou učení. Založené na kvalitativním přístupu vypracováním tří kazuistik. Průzkumné šetření je založeno na metodě polostrukturovaného hloubkového rozhovoru a pozorování. Průzkum také čerpá z jednotlivých dokumentů respon-denta jako je individuální vzdělávací plán či doporučení z pedagogicko-psychologických poraden. Hlavním cílem je zjištění, jak žáci se specifickou poru-chou učení zvládají požadavky na studium. Další oblastí je zjištění, co žákům při studiu pomáhá a co naopak je zatěžuje. Jakým způsobem jim jsou nápomocni uči-telé a jak sami vnímají jejich specifickou poruchu učení. Jaké mají žáci vztahy se svými spolužáky a jak vnímali přechod ze základní na střední školu.
|
|
Žák s SPU na 1. stupni ZŠ
Šustrová, Eliška ; Linková, Marie (vedoucí práce) ; Křivánek, Zdeněk (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou specifických poruch učení na 1.stupni ZŠ. Teoretická část je věnována vymezení základních pojmů, etiologii vzniku SPU a klasifikaci jejich projevů. Vymezuje možnosti diagnostiky a následné reedukační péče. Popisuje možnosti vzdělávání žáků s poruchami v běžných školách či individuálně. Praktická část je zaměřená na prozkoumání problematiky specifických poruch učení na 1.stupni ZŠ, konkrétně ve třetí a čtvrté třídě, a kasuistice 3 žáků, jejichž výsledky testů nejvíce poukazovaly na nějaký problém.
|
|
Nové přístupy v penitenciární péči - model Otevřené věznice Jiřice
Prokopová, Hana ; Veteška, Jaroslav (oponent)
Cílem rigorózní práce je identifikovat a charakterizovat inovativní pojetí penitenciární péče aplikované při zacházení s odsouzenými muži v objektu "Otevřené věznice" ve Věznici Jiřice. Důraz je kladen na analýzu prvků inovace v rovině architektonické (úprava venkovních prostor "Otevřené věznice", specifické ubytování pro odsouzené, vybudování chovatelské zóny, pěstitelské zóny, okrasné zahrady) a v rovině sociálně-psychologické. Tato se promítá do odborného práce a aplikace specificky zaměřených aktivit programu zacházení. Vychází z vyšší míry odborné intervence z hlediska aplikace metody "doprovázení" a "case management", otevřeného přístupu zaměstnanců při vzájemné konstruktivní, podporující komunikaci s odsouzenými. V praktické části bude použito kvalitativní šetření, které bude mít za cíl komparovat vybrané oblasti aktivit programu zacházení odsouzených zařazených pro výkon trestu odnětí svobody v oddělení se středním stupněm zabezpečení a v nízkém stupni zabezpečení. Jako výzkumná metoda byly zvoleny případové studie. Záměrem je zjistit, zda aplikované zahraniční trendy penitenciární péče v Otevřené věznici Jiřice korespondují s potřebami odsouzených ve smyslu celkového posilování jejich samostatnosti, zodpovědného jednání a prosociálních vzorců chování. Toto inovativní prostředí směřuje k...
|
|
Reedukace motorických obtíží u dětí mladšího školního věku
Tichý, Pavel ; Süss, Vladimír (vedoucí práce) ; Dvořáková, Hana (oponent) ; Zelinková, Olga (oponent)
BIBLIOGRAFICKÉ IDENTIFIKACE Jméno a příjmení autora: Mgr. Pavel Tichý Název disertační práce: Reedukace motorických obtíží u dětí mladšího školního věku Pracoviště: FTVS UK, Katedra sportovních her Vedoucí práce: Doc. PhDr. Vladimír Süss, Ph.D. Rok prezentace: 2016 ABSTRAKT Cíl: Zjistit možnosti reedukace motorických obtíží u dětí mladšího školního věku a vytvořit intervenční reedukační program, jehož cílem bude zmírnění těchto obtíží. Následně pak intervenční reedukační program použít a ověřit, jestli měla intervence efekt na motorickou způsobilost dětí. Metody: Výzkum byl řešen jako intervenční prospektivní studie, ve které byly zkombinovány dvě orientace pedagogických výzkumů, kvantitativní a kvalitativní. K řešení práce byl použit výzkumný design - Crossover design (Wilmore et al., 2008; Thomas et al., 2005), který byl koncipován jako experiment obsahují intervenci v podobě reedukačního pohybového programu mající za cíl působit na motorické obtíže dětí. Kvantitativní část výzkumu byla zaměřena na hodnocení motoriky a na odhalování motorických obtíží u dětí v mladším školním věku. K hodnocení změn motoriky byla použita baterie testů MABC-2 (Henderson et al., 2007). Kvalitativní část výzkumu je zastoupena třemi případovými studiemi, ve kterých je detailnější popis vztahu poruchy k životu dětí. Výsledky a...
|
|
Možnosti působení na motivaci žáků se specifickými poruchami učení při speciálněpedagogické intervenci
Zongorová, Anita ; Felcmanová, Lenka (vedoucí práce) ; Bartoňová, Miroslava (oponent)
Diplomová práce se zabývá možnostmi působení na motivaci žáka se specifickými poruchami učení při speciálněpedagogické intervenci, která probíha v běžných základních školách. Cílem práce je zjistit, které přístupy ve speciálně pedagogické praxi jsou z pohledu speciálních pedagogů k podpoře motivace žáků s SPU nejúčinnější a proč. Dílčím cílem je popsat principy posilování motivace ve speciálně pedagogické intervenci. Práce je rozdělená na teoretickou a výzkumnou část. Teoretická část je věnovaná specifickým poruchám učení, terminologickým východiskům, etiologii, reedukaci a oblastem zaměření reedukace. Také v ní pojednávame o motivaci, jejich druzích, vlivech na ní a možnostech působení ze strany pedagogických pracovníků. Výzkumná část se zabývá kvalitativním výzkumným šetřením, které mapuje situaci vnímaní významu motivace a práci s motivací při speciálněpedagogické intervenci se žáky se specifickými poruchami učení. Klíčová slova Specifické poruchy učení, reedukace, etiologie, motivace, podpora motivace.
|
|
Specifické poruchy učení v běžné základní škole, Montessori a Waldorf se zaměřením na dyslexii
BLÁHOVÁ, Petra
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou specifických poruch učení (SPU) a možnostmi podpory žáků se SPU na běžné ZŠ a na alternativních školách Montessori a waldorfského programu. Nejprve se práce věnuje specifickým poruchám učení po stránce obecné, posléze se zaměřuje na reedukační postupy a metody a možnosti podpory v rámci českého legislativního systému. Podrobněji popisuje jednu z nich dyslexii. Jedna kapitola také detailně charakterizuje alternativní školy, a to konkrétně školu waldorfskou a Montessori. Poslední kapitolu tvoří praktická část, v níž jsou uvedeny podrobnosti výzkumu realizovaného formou kazuistik tří žáků a rozhovorů se šesti pedagogickými pracovníky ze tří škol - jedné běžné základní, druhé waldorfské a třetí Montessori.
|