|
Hospodářský vývoj Turkmenistánu během vlády Turkmenbašiho
Laube, Pavel ; Pavlík, Petr (vedoucí práce) ; Horák, Jiří (oponent)
Práce analyzuje vývoj hospodářství Turkmenistánu v období po jeho osamostatnění v roce 1992. Zaměřuje se na popis reforem a změn, jež přinesla turkmenská transformace a krize obchodních vazeb v regionu po rozpadu SSSR. Tento vývoj je pak zasazen do politicko-kulturního rámce budování kultu osobnosti presidenta Saparmurata Nijazova - Turkmenbašiho. Důraz je kladen na zemědělství a energetický sektor - jakožto největší tvůrce HDP a zaměstnanosti v zemi. V závěru práce jsou naznačeny perspektivy nového reformního kurzu, které přichází s nástupem presidenta Berdymuhamedova.
|
|
Ruská federace a její energetický potenciál
Lamborová, Denisa ; Jeníček, Vladimír (vedoucí práce) ; Abrhám, Josef (oponent)
Diplomová práce popisuje postavení Ruské federace jako energetické velmoci. Zabývá se vztahy EU a Ruska, zejména problematikou distribuce ruských energetických zdrojů do Evropy. Jsou v ní popsány plánované projekty plynovodů, které se vyhnou území Ukrajiny. Práce analyzuje závislost Evropské unie na dodávkách energií (především zemního plynu) z Ruska a zabývá se s tím spojenou otázkou Energetické bezpečnosti. Jsou v ní uvedeny jak vztahy Ruska a EU (jedna podkapitola je věnována rovněž vztahům Ruska a Česká republiky), tak vztahy Ruské federace a Číny - nastupující rychle se rozvíjející ekonomiky, která ke svému růstu potřebuje velké množství zdrojů energie, proto výrazně zvyšuje poptávku po nich a svůj zájem obrací především k Rusku. Hlavním přínosem této práce je provedená analýza postavení Ruska jako energetické velmoci a vztahů Ruské federace a EU (a Čínou) a uvedená možná řešení závislosti zemí Evropské unie na dodávkách plynu z Ruska.
|
|
Energetická závislost EU se zaměřením na Rusko
Braunová, Marie ; Vošta, Milan (vedoucí práce) ; Harmáček, Jaromír (oponent)
Evropská unie je stále více závislá na dovozu energie. Jedná se především o ropu a zemní plyn, jejichž těžba v Evropě klesá. Rusko představuje hlavního energetického partnera Evropské unie, který dováží většinu ropy a zemního plynu do evropských zemí. Především míra závislosti na ruském plynu ve střední a východní Evropě vzbuzuje obavy. Diverzifikace dodávek energie představuje pro tento region jednu z priorit. Je třeba snížit závislost na ruském plynu, ale zároveň upevňovat partnerství s Ruskem usilujícím o vedoucí postavení na globálním energetickém trhu, kde prudce roste poptávka po fosilních palivech. Cesta ke snížení jednostranné energetické závislosti Evropské unie na Rusku může, vedle hledání alternativních dodavatelů ropy a zemního plynu, vést skrze rozvoj alternativních zdrojů energie a energetických úspor, či renesanci jaderné energetiky.
|
|
Energetický potenciál zemí Středoasijského regionu
Brožová, Jana ; Kašpar, Václav (vedoucí práce) ; Vošta, Milan (oponent)
Diplomová práce Energetický potenciál Střední Asie si klade za cíl zhodnotit míru potenciálu tohoto regionu jako dodavatele energetických surovin. V první části jsou shrnuty základní trendy v oblasti spotřeby a produkce energetických surovin. Ve druhé části jsou stručně představeny ty země středoasijského regionu, které disponují ve světovém měřítku nezanedbatelnými zásobami ropy a zemního plynu. Třetí část se podrobněji zabývá zásobami ropy a zemního plynu, nejprve v celosvětovém měřítku, následně podrobněji pro každou zemi zvlášť. Čtvrtá část popisuje možnosti přepravy energetických surovin z oblasti Střední Asie na spotřebitelské trhy v západní Evropě, Číně a Indii. Pátá kapitola se na závěr stručně věnuje charakteristice vztahů, které mají ke středoasijskému regionu hlavní světové a regionální mocnosti.
|
|
Možnosti posílení energetické bezpečnosti EU
Hájek, Jakub ; Vošta, Milan (vedoucí práce) ; Kašpar, Václav (oponent)
Diplomová práce se zabývá Evropskou energetickou bezpečností a predikcí jejího budoucího vývoje se zaměřením na ropu a zemní plyn. Rozebírá specifika těchto surovin a země s jejich největšími zásobami. Dále analyzuje současnou dopravní infrastrukturu související s těmito zdroji v EU a okolních zemích. Charakterizuje současnou situaci primárního energetického mixu EU se zaměřením na ropu a zemní plyn a perspektivy jejího vývoje. Podává doporučení v podobě diverzifikace v dodavatelích i v dalších možnostech uspokojení energetické poptávky.
|
|
Význam ropy a zemního plynu pro současné Rusko
Kučera, Jakub ; Slonková, Vlasta (vedoucí práce) ; Turečková, Andrea (oponent)
Práce hodnotí význam ropy a zemního plynu pro ruské hospodářství a vliv těchto surovin na zahraniční politiku Ruské federace. Snaží se analyzovat možnosti diverzifikace současných ruských exportních cest, posoudit, jestli Rusko již své energetické dodávky použilo coby nástroj zahraniční politiky a jestli ukrajinsko-ruská a bělorusko-ruská krize byly pro ruský stát přínosem (ekonomickým a politickým).
|
|
Hospodářskopolitické události Bolívie za vlády Evo Moralese
Klisáková, Jiřina ; Lipka, David (vedoucí práce) ; Mládek, Josef (oponent)
Přírodní bohatství může být pro zemi výhodou, ale také prokletím. Tato diplomová práce se zabývá aplikací teorií, které zkoumají vztah mezi přírodním bohatstvím a ekonomickým rozvojem země, na novodobou situaci v Bolívii. Vztah mezi tamními zásobami zemního plynu a chudobou, ve které se země nachází, je analyzován ve světle teorie resource curse a jejích příčin. Prostor je věnován především analýze holandské nemoci, vládní hospodářské politice, investičnímu prostředí v zemi i analýze sociálního prostředí. Cílem práce je potrvdit či vyvrátit, zda je pro Bolívii zemní plyn prokletím, a které aspekty se na tom nejvíce podílejí. Práce se navíc rozsáhle zabývá změnami, ke kterým v zemi došlo s nástupem prezidenta Moralese a v reakci na jeho znárodňovací politiku.
|
|
GAZPROM a ruská zahraniční politika k zemím bývalého SSSR
Červinková, Magdaléna ; Lupták, Milan (vedoucí práce) ; Lisa, Aleš (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá energetickou politikou Ruské federace a její rolí v zahraniční politice Ruska vůči zemím bývalého Sovětského svazu. Konkrétně se přitom zaměřuje na ruský státní plynárenský kolos Gazprom a jeho využití jakožto nástroje zahraniční politiky. Řeší otázku, jak a do jaké miry Rusko využívá aktivit Gazpromu v postsovětských státech k prosazování svých politických cílů. Dále pak analyzuje důsledky politiky Gazpromu v postsovětských zemích pro energetickou bezpečnost států Evropské unie.
|
|
Budoucnost zemního plynu
Valenová, Eva ; Dvořák, Antonín (vedoucí práce) ; Hadrabová, Alena (oponent)
Tato diplomová práce zaměřená na zemní plyn se věnuje možnostem využití tohoto zdroje. Obecně je tu popsána aktuální situace v oblasti plynárenství ve světě, v Evropě a v České republice. V podmínkách české ekonomiky jsou zanalyzovány celkem 3 možná využití . V rámci každého využití je provedeno srovnání s ostatními zdroji, jsou zde popsány výhody a nevýhody užití. Cílem je ukázat, jak perspektivním zdrojem je zemní plyn.
|
|
Závislost Evropské unie na dovozu ropy a zemního plynu (perspektivy)
Bartošová, Lucie ; Kašpar, Václav (vedoucí práce) ; Vošta, Milan (oponent)
Práce se zabývá stavem zásob ropy a zemního plynu v EU a vzrůstající závislostí EU na jejich dovozech. Dále mapuje evropskou energetickou politiku a její problémy jako závislost na ruských dovozech ropy a zemního plynu, nejednotný postoj zemí EU k energetické politice, stávající trasy ropovodů a plynovodů, růst světových cen těchto surovin a problémy ekologické. Analyzuje rovněž vnější vztahy EU s nejdůležitějšími partnery v oblasti energetiky a legislativní akty EU, které byly k tématu energetické politiky vydány.
|