|
Obhájce v trestním řízení
Vychyta, Jan ; Jelínek, Jiří (vedoucí práce) ; Vanduchová, Marie (oponent)
Právo na obhajobu prostřednictvím profesionálního obhájce je elementárním prvkem demokratického trestního řízení a představuje bezpochyby jedno z nejdůležitějších práv osoby, proti níž se řízení vede. Tato diplomová práce si klade za cíl analyzovat právní postavení obhájce v dnešní právní úpravě, tedy zejména v trestním řádu a zákoně o advokacii, shrnout dostupné poznatky významných českých teoretiků i praktiků trestního práva a doplnit je o stručný historický výklad a některé vlastní postřehy z fungování obhajoby v trestním řízení. Jádro práce tvoří deset kapitol, které se dále dělí na dvě úrovně podkapitol. Po stručném úvodu (kapitola 1) následuje kapitola zabývající se pojmem práva na obhajobu, jeho dělením a zakotvením v právních normách nejvyšší právní síly. Kapitola třetí obsahuje stručnou rekapitulaci novodobého vývoje postavení obhájce v trestním řízení a postupuje ve svém výkladu přibližně od poloviny devatenáctého století do současnosti. Čtvrtá kapitola nazvaná "Postavení obhájce v trestním řízení" je co do svého rozsahu kapitolou nejobjemnější. V rámci několika podkapitol popisuje postupně obecné postavení obhájce v justičním systému, substituční oprávnění, nemožnost výkonu obhajoby, nutnou obhajobu a soustředí se dále především na rozdělení obhájce činného na základě plné moci a obhájce...
|
|
Utajený výkon veřejné moci a hodnoty chráněné ústavním pořádkem
Klaban, Vladimír ; Hřebejk, Jiří (vedoucí práce) ; Kudrna, Jan (oponent)
86 Abstrakt Cílem této diplomové práce je analýza a bližší vymezení podstaty utajeného výkonu veřejné moci a posouzení tohoto stavu z hlediska základních principů demokratického právního státu. Utajený výkon veřejné moci je svým způsobem v rozporu s přirozenoprávním pojetím a respektem k základním lidským právům a svobodám. Republika, tedy věc veřejná, by neměla mít před svým lidem příliš mnoho tajemství, pokud nemá být popřena její vlastní podstata. Utajování při výkonu veřejné moci je její specifickou oblastí spojenou zejména se zajišťováním svrchovanosti a územní celistvosti České republiky, ochranou jejích demokratických základů, ochranou životů obyvatel, jejich zdraví a majetkových hodnot. To je v souladu s ústavním pořádkem základní povinností státu. Zde má institut omezení přístupu k informacím své nezastupitelné místo a na ústavní úrovni je založen i v Listině základních práv a svobod, Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod a Mezinárodním paktu o občanských a politických právech. Otázka nutnosti volby mezi bezpečností a svobodou je v poslední době pokládána občanům v souvislosti s terorismem stále častěji. Postupy některých vlád při zadržování, omezování osobní svobody a vyslýchání podezřelých osob jdou v některých případech zjevně za rámec limitů považovaných za závazný...
|
|
Procedural aspects of mediation in EC law
Rivera, Eva ; Tomášek, Michal (vedoucí práce) ; Pauknerová, Monika (oponent) ; Zavadilová, Marta (oponent)
Procesně právní aspekty mediace v právu ES Eva Rivera, 2011 1 Abstrakt Disertační práce se zabývá problematikou procesně právních aspektů mediace a vychází z předpokladu, že se na mediační řízení nedá pohlížet odloučeně od procesních souvislostí, jestliže účinnost mediace nemá být ohrožena. Předmětem zkoumání je, jak dalece tento přístup nalezne potvrzení v právu Evropské unie. Mediaci je nutno pojmout mimo její vlastnosti komunikační techniky zejména jako řízení k řešení sporu. Jako taková se stává v Evropě stále důležitějším nástrojem pro řešení zejména občanských a obchodních sporů. V této souvislosti je relevantní její úloha ohledně dalších druhů řízení k řešení sporů resp. její prolínání s nimi. Přitom mohou být na jedné straně vymezení a přechod mezi mediací a dalšími formami tzv. Alternative Dispute Resolution (ADR) a dokonce i vůči soudním pokusům o smírné urovnání právního sporu zčásti plynulé. Na druhé straně lze současně konstatovat, že mediace jako způsob mimosoudního řešení sporů již i v Evropě vyzrála a že zřetelně vykazuje vlastní procesní souvislosti. Ze srovnání evropských národních právních řádů vyplývá jádro vymezení mediace, které ji definuje jako řízení spočívající na dobrovolnosti stran, v němž třetí osoba bez pravomoci spor rozhodnout systematicky podporuje komunikaci mezi stranami s...
|
|
Současný stav soudního tlumočení v České republice
Doušová, Lucie ; Jettmarová, Zuzana (vedoucí práce) ; Špirk, Jaroslav (oponent)
Diplomová práce se zabývá současným stavem soudního tlumočení v České republice. Práce se skládá ze dvou částí, teoretické a empirické. V teoretické části je popsána legislativa EU týkající se soudního tlumočení a projekty, které si kladou za cíl zvýšit kvalitu soudního tlumočení. Práce dále pojednává o vývoji české právní úpravy soudního tlumočení od jejích počátků do současnosti a zmiňuje rovněž očekávaný budoucí vývoj v oblasti soudního tlumočení a významné instituce, jako jsou EULITA na evropské úrovni a KST ČR v České republice. Empirickou část tvoří výzkum provedený formou dotazníkového šetření mezi soudními tlumočníky, soudci a vyšetřovateli. Cílem výzkum je nalézt odpověď na otázku, kdo současní čeští soudní tlumočníci jsou a jaká je jejich spolupráce se soudci a vyšetřovateli.
|
|
Společná vízová politika EU a právo na odvolání proti zamítnutí žádosti o vízum
Koukal, Michal ; Scheu, Harald Christian (vedoucí práce) ; Pítrová, Lenka (oponent) ; Pořízek, Pavel (oponent)
Tato práce se zabývá právním rozborem pravidel společné vízové politiky EU. Vízová politika je pojednána z hlediska historického vývoje a svého zařazení v schengenském acquis. Práce následně analyzuje důležité instituty vízové politiky včetně typologie víz a výjimek z vízové povinnosti, vízové reciprocity, vízové facilitace a procesů vízové liberalizace. Kriticky jsou rozebrány jednotlivé fáze vízového procesu se zvláštním důrazem na otázku existence subjektivního práva na vydání víza a práva na odvolání. Předmětem rozboru jsou zejména úprava nařízení vízového kodexu, nařízení č. 539/2001 a související judikatura Soudního dvora. Pro ilustraci implementace do národního práva a posouzení požadavků teorie na parametry správního řízení a správního rozhodnutí je citována i právní úprava České republiky a judikatura jejích vyšších soudů. Jednotlivá pravidla jsou posuzována z hlediska své legitimity, vlivu na právní jistotu subjektů, účelnosti a přiměřenosti. Jádrem práce je teze, že platné vízové acquis nezakládá vázané subjektivní právo na vízum a rozhodnutí o zamítnutí žádosti o vízum nevyžaduje soudní přezkum. Žadateli není zaručeno vydání víza, ale spravedlivý proces směřující k jeho vydání, nebo nevydání. Avšak ani taxativnost důvodů zamítnutí nutně neimplikuje vznik subjektivního práva na udělení...
|
|
Zásada kontradiktornosti v řízení před soudem a její budoucnost v českém trestním procesu
Veverka, Vojtěch ; Vokoun, Rudolf (vedoucí práce) ; Vanduchová, Marie (oponent)
Rigorozní práce "Zásada kontradiktornosti v řízení před soudem a její budoucnost v českém trestním procesu" se zabývá především tím, do jaké míry se v současném českém trestním řízení projevuje zásada kontradiktornosti a v jakém rozsahu je ve stávajícím trestním procesu vůbec možné další rozšiřování projevů této zásady. Práce se hlásí ke snaze nalézt příčiny, proč česká soudní praxe odmítá přijmout a používat některé charakteristické kontradiktorní projevy v řízení v podobě zvýšení aktivity a procesní odpovědnosti stran trestního řízení přesto, že se je zákonodárce pokusil do zákonného textu výslovně zavést. Tyto příčiny jsou v práci hledány prostřednictvím zkoumáním historických souvislostí, výčtu ústavních a lidskoprávních východisek, analýzy úloh jednotlivých stran trestního řízení i soudu, a stručného exkursu do některých zahraničních právních úprav. Zhodnocena je též současná fáze přípravy rekodifikace českého trestního práva procesního a další perspektivy vývoje trestního procesu a rozvoje míry jeho kontradiktornosti.
|
|
Základní procesní práva účastníků správního řízení
Moravec, Ondřej ; Svoboda, Petr (vedoucí práce) ; Millerová, Ivana (oponent)
Tato diplomová se zabývá základními procesními právy účastníků správního řízení. Jejím cílem analyzovat jejich zákonnou úpravu obsaženou zejména v zákoně č. 500/2004 Sb., správním řádu, ve znění pozdějších předpisů, a zhodnotit její zdařilost. Diplomová práce je rozčleněna do úvodní kapitoly, pěti kapitol a závěrečné kapitoly. Úvodní kapitola si klade za cíl uvést čtenáře do problematiky práva na spravedlivý proces a základních procesních práv účastníků v kontextu českého správního řízení. První kapitola se věnuje vymezení základních pojmů souvisejícím se správním řízením samotným. Druhá kapitola se soustřeďuje na bližší výklad k účastenství ve správním řízení a vymezení účastníků samotných. Účelem třetí kapitoly je shrnout rozdílné přístupy ke koncepci práva na spravedlivý proces a přednést výčet analyzovaných základních procesních práv účastníků správního řízení. Čtvrtá kapitola se pak ve svých čtrnácti podkapitolách věnuje jednotlivě každému z analyzovaných základních procesních práv. Pátá kapitola pojednává o aplikačním vztahu úpravy základních procesních práv ve správním řádu a zvláštních řízeních, což demonstruje na příkladu dvou zvláštních řízeních upravených zákonem o vysokých školách. V závěru je shrnuto zhodnocení zdařilosti zákonné úpravy základních procesních práv účastníků správního řízení.
|