|
Komunistická propaganda v časopisu Mateřidouška (1945-1955)
Havránková, Petra ; Suk, Pavel (vedoucí práce) ; Knapík, Jiří (oponent)
Magisterská práce popisuje obsahový vývoj časopisu Mateřídouška v letech 1945 -1955 na pozadí dobových politických a společenských změn v poválečném Československu, jež provázela mj. rozsáhlá centralizace médií. Práce zkoumá prvky propagandy a její roli a aplikaci v médiích jako jednoho z klíčových nástrojů totalitních režimů. Dále popisuje roli a vývoj propagandy v československé literatuře pro děti a mládež. V druhé části charakterizuje vznik časopisu Mateřídouška a jeho postavení v dobových periodikách určeným nejmenším čtenářům. V této souvislosti zkoumá vliv tvorby dvou klíčových redaktorů, Františka Hrubína a Jiřího V. Svobody, na obsah časopisu. V třetí části práce pomocí hermeneutické kvalitativní analýzy popisuje, jakým způsobem byla komunistická propaganda na stránkách Mateřídoušky aplikována na dětské čtenáře v průběhu prvních deseti let existence časopisu. Analýza se zaměřuje na kult osobnosti, oslavu práce, roli armády a dalších dobových fenoménů.
|
|
Proces jako divadlo - Proces s Miladou Horákovou a jeho literární a divadelní podoby
Konvalinková, Veronika ; Heczková, Libuše (vedoucí práce) ; Bílek, Petr (oponent)
Tato diplomová práce se na základě historických souvislostí zabývá teatralitou politického procesu s Miladou Horákovou a spol. a jeho divadelními reflexemi. Na politický proces je zde vzhledem k jeho rituálnímu a divadelnímu charakteru nahlíženo jako na ideologickou fikci. V následujících kapitolách jsou interpretovány divadelní inscenace inspirované tímto procesem. V prvé řadě se jedná o hru E. F. Buriana Pařeniště v kontextu socialistického realismu, která byla uvedena na scénu brzy po procesu, pozornost je věnována i významu jejího znovuuvedení v roce 2008. Poslední část práce je věnována současným inscenacím inspirovaným procesem s Miladou Horákovou (hře Karla Steigerwalda Horáková, Gottwald a opeře Aleše Březiny a Jiřího Nekvasila Zítra se bude...), které tematizují absurdnost a bizarní atmosféru tohoto procesu.
|
| |
|
Architekt Antonín Tenzer
Pučerová, Klára ; Švácha, Rostislav (vedoucí práce) ; Czumalo, Vladimír (oponent) ; Vorlík, Petr (oponent)
Dílo Antonína Tenzera zahrnuje tvorbu z období šesti desítek let v bouřlivých etapách vývoje československé architektury. Architekt je znám jako jeden z představitelů avantgardy a vrcholného funkcionalismu, autor fakultní nemocnice v Praze-Motole i dalších zdravotnických budov nebo hotelu Jalta, stavby spojované se socialistickým realismem. Ve své disertační práci jsem se pokusila zmapovat hlavní typologické okruhy, jimiž se Antonín Tenzer zabýval. Mým cílem bylo maximálně rozšířit portfolio známých staveb, na jehož základě jsem definovala architektova hlavní témata i aktuální problémy, na něž reagoval. Vycházela jsem především z dobových materiálů - publikovaných projektů, plánové dokumentace a spisů ze státních i soukromých archivů, jakož i z dílčí pozůstalosti, kterou mi zpřístupnila architektova rodina. V jednotlivých tematických okruzích jsem se zaměřila na Tenzerovy zásadní realizace a úspěšné soutěžní projekty, na které později navazoval a rozvíjel je. Kromě podnětů od spolupracovníků, aktuálních debat a význačných prací jsem hledala prvky a postupy, jimiž na architektonickou diskuzi autor zpětně působil sám. Sledovala jsem vliv historických událostí a společensko-politické situace na jeho tvorbu, například v období hospodářské krize problematiku bydlení a s ní související koncept nejmenšího...
|
|
Socialistický realismus a normalizace v archivu Československé televize v Ostravě a jejich reflexe po roce 1989
Bednář, Marek ; Hrdina, Jiří (vedoucí práce) ; Štoll, Martin (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje na fotografie ve tvorbě Televizního studia Ostrava, součásti Československé televize, v období normalizace, na reflexi tohoto období po revoluci v roce 1989 a na archiv fotografií této instituce. Lze předpokládat, že komunistická propaganda a další normalizační snahy budou na dokumentární a publicistické tvorbě, kam se zkoumané pořady s tématem fotografie řadí, viditelné. Ostravsko je také specifické svou převážně industriální povahou, charakterizuje ho těžba uhlí a hutnictví. Dá se tedy také předpokládat, že v tomto regionu bude komunismus zakořeněn silněji než v některých jiných oblastech. Práce obsahuje také teoretický rámec, popisující socialistický realismus ve fotografii a normalizaci jak ve fotografii, tak i v prostřední ostravského televizního studia. Pro potvrzení či vyvrácení hypotéz nastíněných výše byla provedena obsahová analýza tvorby Televizního studia Ostrava zaměřené na fotografii z doby normalizace a z doby po revoluci v roce 1989 a rovněž, a to zejména, archivu fyzických fotografií ostravského studia ČT. Archiv TS Ostrava, jak filmový, tak i fotografický, utrpěl vážné škody při povodních v roce 1997 a řada záznamů v něm byla zničena, přesto se však podařilo získat materiál ke zkoumání. Nálezy u každého dokumentu jsou popsány v odpovídajících...
|
|
Cultural houses in the territory of Prague and Central Bohemia in the period 1948 - 1989 and their integrated works of art
Jamnická, Alena ; Alt, Jaroslav (vedoucí práce) ; Tourek, Jiří (oponent)
Diplomová práca má za ciel predstaviť výtvarné objekty koncipované v rámci architektúry kultúrnych domov od nástupu komunistického režimu v roku 1948. Teoretická časť práce približuje vývoj architektonických tendencií prvej a druhej polovice 20. storočia, proces výstavby kultúrnych domov a v kontexte aj náladu vtedajšej spoločnosti. V praktickej časti je prezentovaný výber piatich domov kultúry vybudovaných v období medzi rokmi 1948 - 1989, ktoré sú uchopené v geografickej oblasti Prahy a Stredných Čiech. Zber dát prebiehal pomocou metodológie terénneho výskumu, pomocou kritického zhodnotenia dostupných dobových prameňov a sekundárnej literatúry. Nosným prvkom výskumu je fotografická dokumentácia výtvarných diel a architektúry kultúrnych domov, ktorá je prístupná v rámci príloh diplomovej práce. Kľúčové slová Kultúrne domy, umenie v architektúre, česká architektúra po 1948, socialistický realizmus, typizácia, komunizmus, Praha, Stredné Čechy
|
|
Architektura socialistického realismu v Čechách
Hornoková, Barbora ; Czumalo, Vladimír (vedoucí práce) ; Bendová, Eva (oponent)
The student will compile a thesis about the period of dogmatic socialist realism in czech architecture in 1950s. The student will start with a definition of this style, will try to reconstruct a theoretical resources and fundamental parts of socialist realism and then determine the pre-stages in the architecture before the second world war. The attention will be focused on influnces and imports from The Soviet Union including the journeys of czechoslovakia architects there between 1920s-1930s and in 1950s. Own architecture production of dogmatic socialist realism in Czechoslovakia will be shown on chosen buildings in Prague (hotel Jalta, hotel International…). From this selection the student will determine its specifications and if it is possible to infer them based on the comparsion with the other buildings in Czechoslovakia. Keywords architecture, socialist realism, Prague, 1950s, ideology, The Soviet Union, historicism
|
|
Sebeprezentace Sovětského svazu na Mezinárodních výstavách v Paříží v letech 1925 a 1937
Spiridonova, Ekaterina ; Pech, Milan (vedoucí práce) ; Czumalo, Vladimír (oponent)
Bakalářská práce se zabývá sovětskými pavilony na světových výstavách v Paříži v letech 1925 (Mezinárodní výstava dekorativního a průmyslového moderního umění) a 1937 (Mezinárodní výstavě umění a techniky v moderním životě). Práce analyzuje oba zmiňované pavilony a snaží se porozumět tomu, jak SSSR systematicky používal tyto výstavy v rámci své kulturní diplomacie, jinak řečeno pro svou sebeprezentaci a propagaci myšlenek socialismu na Západě. Klíčová slova Sovětský svaz, propaganda, Konstantin Melnikov, Mezinárodní výstava dekorativního a průmyslového moderního umění, 1925, konstruktivismus, Mezinárodní výstava umění a techniky v moderním životě, 1937, Paříž, Boris Iofan, Věra Muchina, Dělník a kolchoznice, socialistický realismus.
|
|
Restaurování sgrafit na cementové podložce
Machačko, Luboš ; Bláha, Jiří
Hlavním záměrem předkládaného památkového postupu bylo popsat specifika sorelového sgrafita, pojmenovat hlavní problémy jeho restaurování a na postupech ověřených zkušebními zásahy navrhnout vhodné řešení. Podkladem stanovení postupu jsou výsledky terénního a laboratorního výzkumu získané v průběhu výzkumného projektu. Úvodní tezí výzkumu, který stanovení památkového postupu předcházel, byl literaturou často opakovaný fakt, že se pro sorelová sgrafita využívala cementové omítky. Objevoval se nejen v recentní literatuře, ale zdůrazňovaly jej i dobové příručky. Při samotném restaurátorském průzkumu a laboratorním vyhodnocení odebraných vzorků byl vyvrácen. Ukázalo se, že sgrafita 50. let byla ve většině případů prováděna tradiční vápennou technologií. Samotné cementové sgrafito se stalo až výsadou 60. a 70. let 20. století a často bylo využíváno v poloprofesionálním či přímo amatérském prostředí. Hlavním rozdílem mezi sorelovými sgrafity a sgrafity předchozích etap vývoje tak byla volba podkladu. Sorelová sgrafita byla často prováděna na cementovém (betonovém) podkladu, resp. na panelech. Ve zkoumaných příkladech nevyplynuly z této skutečnosti závažnější problémy, které by bylo nutné při restaurátorských zásazích aktuálně řešit. Předkládaný památkový postup tak především definuje ostatní problémy, s nimiž se restaurátoři setkali, a popisuje metody restaurování, které byly použity při vzorových restaurátorských zásazích, a které je možné aplikovat i na další památky z této skupiny.
Plný text: PDF
|
|
Kolektivizace českého venkova v literatuře 50. a 60.let
Svobodová, Žaneta ; Píšová, Ina (vedoucí práce) ; Kubíček, Tomáš (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá literární reflexí kolektivizace českého venkova ve vybraných titulech budovatelského románu padesátých let a v tzv. prózách budovatelské deziluze z let šedesátých. Konkrétně se jedná o tituly Bitva V. Řezáče, Dvě Jara B. Říhy, Horké dny P. Bojara a Jediná cesta J. V. Plevy z padesátých let, z šedesátých let potom o romány a novely Velká samota I. Kříže, Zelené obzory J. Procházky, Pršelo jim štěstí J. Trefulky, ...silná ruka J. Kozáka, Smuteční slavnost E. Kantůrkové a Vyhnanství M. Klánského. Práce zkoumá, jak se téma kolektivizace českého venkova v těchto prózách proměňuje a liší, jak se mění jeho literární reflexe v rámci kategorie postav, v jakých kontextech i s jakým ideologickým nábojem a konotacemi je spojováno. Sledována je proměna pohledu na JZD, jeho fungování a každodenní problémy, pozornost je též věnována proměně venkovského prostoru, která je s kolektivizací spjatá.
|