|
Odívání ve středověkých latinských bohemikálních kronikách ve 12. až 14. století
Šaldová, Zuzana ; Falátková, Michaela (vedoucí práce) ; Martinek, Radek (oponent)
Bakalářská práce se zabývá analýzou a překladem textů věnujících se odívání v latinských přemyslovských kronikách ve 12. až 14. století, konkrétně byla vybrána Kosmova kronika, První pokračovatelé Kosmovi, Letopisy Vincencia a Jarlocha, Druzí pokračovatelé Kosmovi a Zbraslavská kronika. Středověký oděv vznikl z antického a postupně se z převážně aranžovaných látek vytvořily šité a v mnoha případech složitě střihově řešené šaty a doplňky. Tento vývoj nám částečně dokládají nástěnné malby, iluminace, sochy, z nichž jde rekonstruovat barevnost a částečně střihové řešení, z archeologických nálezů lze poznat materiál a jeho složení. Pro kompletní vytvoření dějin módy však potřebujeme mít i názvy, a to nejlépe původní, s čímž nám může pomoci dobová literatura, například "romány", tematická díla zaměřená na odívání či kroniky. Jejich autoři nepopsali vždy, jak přesně oděv vypadal nebo z jaké látky byl ušitý, i když i zde jsou samozřejmě výjimky, ale zmiňují například různé zvyky, jež s oděvem souvisejí, či různé přestupky duchovních.
|
| |
|
Náboženský a církevní život na středočeském venkově mezi lety 1848 a 1948: případ Mirošovicka
Tomek, Michal ; Zdichynec, Jan (vedoucí práce) ; Foltýn, Dušan (oponent)
Diplomová práce se věnuje tématu církevního a náboženského života v mikroregionu Mirošovicka. Za cíl si klade představit religiozitu místních obyvatel v jednotlivých obcích mikroregionu a její proměny v průběhu období 1848-1948. Pro potřebný kontext jsou uváděny i některé události a vývojové tendence, které sem časově přímo nespadají, nicméně jsou pro pochopení regionální religiozity podstatné. Časové vymezení mezi zmíněnými lety je vybráno z důvodu, dvou pro české země významných, revolučních letopočtů. Revoluční rok 1948 je vybrán díky komunisty nastolené tvrdé proticírkevní politice, která velmi razantně ovlivnila církevní a náboženský život nejen zmíněného regionu. Autor se dále v práci věnuje nejvýznamnějším církvím, které měly v nejen náboženském životě pro obyvatele regionu velký význam. Těmito církvemi jsou pro daný region především Církev římskokatolická, které měla své děkanství v Mnichovicích a farnost v Hrusicích. Dále byla významná Církev Československá husitská, která měla svůj samostatný sbor v Mnichovicích. Práce se mimo jiné zaměřuje také na církevní stavby a farnosti v regionu. Také představuje postavy, které měly na religiozitě obyvatel zásadní podíl, tedy místní kněze, či děkany zdejších farností, či děkanství. KLÍČOVÁ SLOVA Náboženský život, církevní život, religiozita, církve,...
|
|
První Přemyslovci v didaktických aplikacích
Hošek, Tomáš ; Mikeska, Tomáš (vedoucí práce) ; Parkan, František (oponent)
(čeština) Tématem této práce je přiblížení doby a života prvních Přemyslovců a vytvoření didaktického materiálu využitelného do výuky. Didaktický materiál je navržený, vytvořený a věnovaný učitelům vlastivědy a dějepisu a všem žákům. Práce je rozdělena do dvou částí. První část nazvaná První Přemyslovci a jejich doba, je teoretická a pojednává o prvních Přemyslovcích a jejich době. Jsou zde podrobně popsáni první panovníci přemyslovského rodu a jejich blízcí. Je zde popsána doba, ve které žili a vládli a také různé aspekty běžného života tehdejší doby. Druhá, praktická část, nazvaná Dějepis hrou, je věnována didaktice a praktickým aktivitám, které budou využitelné ve výuce 4. a 7. ročníku základní školy. Součástí bádání a vymýšlení didaktických aplikací bylo kromě studia odborné literatury i porovnání učebnicových textů, absolvování náslechových hodin, konzultace s kolegy a vykonávání pedagogické praxe. Součástí tohoto procesu byla tvorba autorských výukových karet a také her a jejich praktické testování během autorovy pedagogické praxe. Součástí této diplomové práce je představení dvou základních her (2 varianty první hry a jedna varianta druhé hry) a další příklady aktivit využitelných ve výuce dějepisu či vlastivědy. Také je zde podrobně popsaná a navržená tematická exkurze na území...
|
|
Proměny a růst malého města v časech normalizace - příklad Benešova u Prahy
Houzar, Jakub ; Zdichynec, Jan (vedoucí práce) ; Najbert, Jaroslav (oponent)
Práce se zabývá proměnou Benešova u Prahy z devítitisícového města venkovského charakteru na centrum široké oblasti Podblanicka s téměř dvojnásobným počtem obyvatel. Změna neprobíhala snadno. Obyvatelé, ale i úřady řešili spoustu problémů od nevyhovující dopravní a obchodní sítě po nedostatečnou kapacitu ve školských zařízeních. Během 20 let (70. a 80. léta 20. století) prošel Benešov obrovskou proměnou patrnou již na první pohled. Panelová sídliště rostla na okrajích města i v hustě zastavěných, pro účely stavby asanovaných oblastech. Asanaci neušly ani místní historické památky. Dnešní podoba města je tak do velké míry odrazem patnácti až dvaceti let plánovací a stavební činnosti ve sledovaném období. Jak se měnil Benešov během sledovaného období dvaceti let? Jakou proměnou prošly všechny části města (centrum, okraje města)? Podařilo se nabídnout nově příchozím i starousedlým obyvatelům dostatečné kapacity (bytové, pracovní)? Jak se Benešov vypořádal z hlediska obslužnosti (školství, doprava, byty, obchodní síť) s téměř dvojnásobným počtem obyvatel? Jaký byl každodenní život v přestavovaném Benešově? Na tyto otázky se snaží odpovědět následující studie pomocí práce...
|
|
Historie vzdělávání v Bernarticích v letech 1894-1945
ČERNÝ, Patrik
Práce se zabývá historií vzdělávání v obci Bernartice mezi léty 1894-1945. Popisuje v pěti kapitolách vývoj školství v obci a vznik nových škol s přihlédnutím k mimořádným událostem. Práce nás v první kapitole seznámí s obecnou historií obce od jejího prvního osídlení do roku 1945 a v této kapitole také mapuje historii vzdělávání od prvních zmínek do roku 1894. Následují kapitoly, které jsou děleny podle dějinných událostí. Všechny kapitoly jsou členěny na stejné podkapitoly, které se zabývají učiteli, žáky, mimoškolními aktivitami, mimořádnými událostmi a válkami. Práce nabízí chronologický přehled vývoje bernartického vzdělávání.
|
|
Přeštické kroniky ve vzájemné komparaci
DVOŘÁKOVÁ, Ivana
Cílem této práce bylo prostudovat městské, farní a školní kroniky města Přeštice, a to včetně jejich autorů. Práce je členěna do čtyř kapitol. V první kapitole jsou stručně nastíněny dějiny města Přeštice. Důraz je kladen zejména na vývoj správy, farnosti a místních škol. Další kapitola pojednává o vývoji českého kronikářství. Jsou zde také popsány zákony, normy a nařízení, které formovaly organizaci kronikářství a obsahovou stránku kronik. Třetí kapitola se věnuje historii kronikářství v Přešticích. Představuje jednotlivé kroniky, jejich autory, a popisuje formu, kterou byly vedeny. Následuje jejich komparace s přihlédnutím k časovým obdobím mezi lety 1831-1840 a 1867-1993, kde je analyzováno jejich tematické protínání. Na závěr jsou shrnuta jednotlivá zjištění a nastíněn možný další směr bádání. K práci jsou navíc přiložena plná znění zákonů, norem a nařízení popsaných v druhé kapitole, tabulky s přehledem všech popsaných kronik a fotografie kronik a kronikářů.
|
|
Farní kronika Olešnice (1787 - 1887)
WAGNEROVÁ, Miluše
Bakalářská práce Farní kronika Olešnice (1787 {--} 1887) se snaží pomocí vědecké edice přiblížit téma farních kronik. Je členěna do sedmi kapitol a její součástí je seznam literatury a pramenů, spolu s přílohami, do kterých je zahrnuta edice kroniky, tabulky, mapky, místní a jmenný rejstřík a ukázky písma jednotlivých kronikářů. První kapitola seznamuje čtenáře s tématem a hodnotí literaturu a prameny, které se věnují této problematice. Další kapitola se zaměřuje na obecné církevní dějiny a správu v období pozdního novověku a zasazuje tak téma do širšího kontextu. V následujících kapitolách je stručně popsána historie obce a farnosti, s důrazem na editované období. Pátá část se zabývá kronikami z pohledu norem a nařízení. Na ni navazuje samotný popis kroniky a zhodnocení jejích zápisů, včetně charakteristiky písařů. V závěru jsou shrnuty veškeré poznatky a rozbor farní kroniky jako historického pramene. Jsou zde načrtnuty i možnosti jejího využití pro další studium.
|
| |
|
Čeští Lucemburkové ve francouzské soudobé historiografii
Jedináková, Petra ; Bláhová, Marie (vedoucí práce) ; Nejedlý, Martin (oponent)
Petra Jedináková, ČEŠTÍ LUCEMBURKOVÉ VE FRANCOUZSKÉ SOUDOBÉ HISTORIOGRAFII, Praha, Filozofická fakulta Univerzity Karlovy v Praze 2013. Cílem předkládané práce je sledovat na základě zpráv francouzských středověkých pramenů vztahy českých Lucemburků k francouzské panovnické dynastii a ohlasy jejich politiky v západní Evropě. Dále se práce zaměřuje na rozdílné vnímání Lucemburků v českém a francouzském prostředí, důvody vedoucí k těmto specifikům v nahlížení na panovnický rod Lucemburků. Lucemburkové jakožto původně hrabský rod lucemburských Francouzů měli k Francii a jejímu panovnickému rodu vždy silné vazby, pojily je nejen vzájemná úcta, respekt, přátelství a podobné názory, ale i rodinné svazky, které byly posilovány výchovou nástupců rodu přímo u francouzského krále, podpoře v boji i na diplomatické půdě, vzájemnými styky a návštěvami. O tom všem nám zachovaly svá svědectví středověké prameny, zprávy kronik a análů, listiny, korespondence i postřehy literátů z francouzského prostředí, kteří se osobně setkali s českými králi z lucemburského rodu a kteří nám tak o těchto našich panovnících zanechali důležitá svědectví. Jan Lucemburský byl a dodnes je ve Francii vnímán především jako vzor rytířských ctností, statečný bojovník a oddaný druh francouzského krále. V Čechách byl po dlouhá staletí...
|