|
Kvalita rezidenčního prostředí a rezidenční spokojenost seniorů
Dvořáková, Nina ; Ouředníček, Martin (vedoucí práce) ; Čermák, Zdeněk (oponent) ; Kostelecký, Tomáš (oponent)
Poznání kvality života je interdisciplinární záležitostí. Fyzické a sociální prostředí, které člověk obývá, považujeme za základní stavební kameny kvality lidského života. Klasickou geografickou otázkou je, jaký vztah mezi lidmi a prostředím vzniká. Jedním ze způsobů, jakým můžeme měřit vztah člověka a prostředí, je ptát se, jak člověk prostředí vnímá a jak je hodnotí. Vhodným nástrojem k poznání těchto souvislostí je koncept rezidenční spokojenosti. Rezidenční spokojenost se odvíjí od toho, v jakém souladu jsou potřeby a schopnosti člověka s vlastnostmi prostředí, které obývá. Tato dizertační práce se zaměřuje na pochopení významu prostoru v kontextu stáří a na jeho následnou využitelnost při výzkumech rezidenční spokojenosti stárnoucí populace. Práce přispívá k poznání vysoce společensky relevantního tématu a rozšiřuje poznatky o kvalitě obytného prostředí seniorské populace. Propojuje výzkumy geografie města a gerontologických disciplín. Výzkum rezidenční spokojenosti je řešen na pozadí urbánních procesů, které významně ovlivňují podobu současných postsocialistických měst. Obytné prostředí je v dizertační práci chápáno zároveň jako prostředek a omezení, které podstatným způsobem působí na kvalitu života stárnoucích lidí. V úvodní části se dizertační práce věnuje zasazení zkoumané problematiky do...
|
|
Dynamika rezidenční diferenciace a segregace cizinců v metropolitních areálech Česka
Klsák, Adam ; Ouředníček, Martin (vedoucí práce) ; Čermák, Zdeněk (oponent) ; Uherek, Zdeněk (oponent)
Česko je v otázce mezinárodní migrace v kontextu střední a východní Evropy výz- namným fenoménem. Počet přicházejících cizinců kontinuálně roste a dá se očeká- vat, že poroste také jejich aktivní podíl na řadě procesů zásadně ovlivňujících naši společnost i sídla. Rostoucí socio-ekonomická i etnická rozmanitost populace se propisuje do prostoru, kde může docházet ke koncentraci různých skupin obyvatelstva. Zkušenosti z tradičních imigračních zemí ukazují, že dobrovolné shlukování přistěhovalců do etnick- ých enkláv bývá přechodným stupněm v integračním procesu, v případě nedobrovolnosti a exkluze však také může být výrazně rizikové. Hlavním cílem této dizertační práce je lépe porozumět distribuci cizinců ve vybraných českých metropolitních areálech a vysvětlit s ní spojené jevy na různých měřítkových úrovních sídelního systému. K zachycení stavu, vývoje, podmíněností a specifik socio- prostorové diferenciace a segregačních procesů se váže hledání vhodných datových zdrojů a metodických přístupů. Krom toho je kladen důraz i na kontextuálně a konceptuálně platnou interpretaci zjištěných výsledků, která v co největší míře přispěje k možnostem efektivního formování celostátních i místních agend ve vztahu k integraci cizinců. Snahou je tedy obohatit dosavadní vědecké poznatky v této oblasti a také...
|
|
Vliv obtěžování hlukem na obyvatele v blízkosti letiště Václava Havla
Fuková, Jana ; Čermák, Zdeněk (vedoucí práce) ; Lustigová, Michala (oponent)
Tato diplomová práce se věnuje vlivu obtěžování hlukem na obyvatele v blízkosti letiště Václava Havla. Hluk je prokázaným rizikem pro lidské zdraví způsobující při dlouhodobém působení například poruchy sluchu, spánku, kardiovaskulární choroby, případně vyvolává obtěžování. Tento pojem zahrnuje všechny negativní pocity spojené s percepcí hluku. Důsledkem obtěžování hlukem může být špatná nálada, snížení motivace a výkonnosti. Práce se nejprve zabývá negativními dopady hluku obecně, větší pozornost je však věnována hluku z dopravy, s důrazem na letecký provoz. Letecká doprava, která patří k velmi populárním druhům dopravy, je závažným zdrojem hlukové zátěže. A ačkoli byl zaznamenán výrazný propad poptávky po letecké dopravě kvůli pandemii onemocnění covid-19, nyní je znovu možné sledovat zvyšující se poptávku a tedy i opětovný nárůst hluku. Cílem práce je zjistit, jaký vliv má obtěžování hlukem z letecké dopravy na obyvatele obcí v okolí letiště Václava Havla. V praktické části budou pomocí dotazníkového šetření získávány názory obyvatel žijících v blízkosti letiště (ochranné hlukové pásmo) a následně porovnávány s odpověďmi lidí z Kladenska jakožto oblasti vzdálenější od letiště a méně ovlivněné hlukovým zatížením z letecké dopravy a provozu letiště. Záměrem je získat data od 300 respondentů (z...
|
| |
| |
|
Trh práce a prostorová mobilita obyvatelstva v Plzeňském kraji
Duda, Petr ; Čermák, Zdeněk (vedoucí práce) ; Matušková, Alena (oponent)
Česká republika prodělala po roce 1989 značné společenské, politické a ekonomické změny. Důležitým krokem bylo vytvoření trhu práce, kde se pracovní místa a mzdy vytváří na základě tržní nabídky a poptávky, kde však také z důvodu působení těchto tržních sil vzniká nezaměstnanost. S tím souvisí i flexibilita pracovní síly, která se v průběhu let stává čím dál více důležitější. S migrací obyvatel za prací souvisí i vývoj situace na trhu s byty. Hlavním cílem této diplomové práce proto je analyzovat pracovní trh v Plzeňském kraji a s ním spojenou prostorovou mobilitu po roce 2000 (se stručným vývojem v 90. letech). Dalším důležitým cílem je určit do jaké míry je migrace obyvatel ovlivněna právě situací na trhu práce a také vývojem situace na trhu s byty. Zdrojem dat pro zpracování těchto analýz byly především dvě hlavní instituce. Trh práce v Plzeňském kraji byl zmapován na základě údajů z Úřadu práce v Plzni. Vývoj prostorové mobility a trhu s byty pomohly určit zejména databáze získané na internetových stránkách Českého statistického úřadu a také po osobní návštěvě krajského pracoviště ČSÚ v Plzni. Klíčová slova: migrace, trh práce, trh bydlení, Plzeňský kraj
|
| |
|
Interakce developerů a starostů suburbánních obcí v zázemí Prahy
Martinovská, Denisa ; Špačková, Petra (vedoucí práce) ; Čermák, Zdeněk (oponent)
Diplomová práce se věnuje charakteru interakce klíčových aktérů suburbánního rozvoje, kterými jsou představitelé obcí a developerské společnosti, a to v kontextu jednání o rezidenční výstavbě. Analyzovaným územím jsou vybrané obce v severovýchodním zázemí Prahy. V teoretické části práce se zabývám institucionálním přístupem, rezidenční suburbanizací, územním plánováním a developerskou činností zaměřenou na bytovou výstavbu. Praktická část je věnována samotnému výzkumu, který má charakter kvalitativní analýzy polostrukturovaných rozhovorů s představiteli obcí a developerských společností. Rozhovory jsou následně vyhodnoceny na základě teoretické tematické analýzy. Interakce mezi developery a starosty obcí je poměrně komplikovaná, jelikož při ní dochází ke střetu soukromých a veřejných zájmů a aktéři jsou tak nuceni vyjednávat. Na charakter interakce, tedy i vyjednávání, působí mnoho různých okolností, které ji více nebo méně ovlivňují. V rámci této práce byly rozlišeny čtyři typy interakcí mezi klíčovými aktéry, které se odlišují určováním podmínek a požadavků k projektům ze strany starostů a jejich následným plněním ze strany developerských společností. Klíčová slova: suburbanizace, územní plánování, developer, developerský projekt, vyjednávání, kvalitativní analýza
|
|
Institucionální péče o seniory v Čechách
Čermák, Zdeněk ; Šumníková, Pavlína (vedoucí práce) ; Šiška, Jan (oponent)
Diplomová práce pojednává o problematice institucionální péče o seniory v Čechách. Hlavním cílem práce bylo provézt obecný diskurs do současného stavu institucionální péče o seniory v Čechách. Vedlejším cílem pak navrhnout možné uplatnění speciálních pedagogů v rámci pobytových zařízení zdravotních a sociálních služeb. Jako hlavní výzkumná metoda byla použita analýza a kompilace odborných textů, kterých bylo v práci použito 168. Práce je vnitřně členěna do sedmi kapitol. První z nich pojednává o metodologii a cílech práce. Druhá přináší poznatky o stáří a stárnutí. Třetí představuje obecné aspekty institucionální péče. Čtvrtá kapitola seznamuje čtenáře se současným stavem zdravotních služeb s orientací na Léčebny dlouhodobě nemocných. Čtvrtá kapitola pojednává o sociálních službách zejména o domovech pro seniory. Pátá kapitola se zabývá péčí o umírajícího seniora a šestá kapitola představuje autorovu koncepci možného uplatnění speciálních pedagogů v rámci pobytových zařízení sociálních a zdravotních služeb. Klíčová slova stáří, senior, rodina, dlouhodobá péče, zdravotní služby, sociální služby, léčebna dlouhodobě nemocných, domov pro seniory, hospic
|
|
Migrace z Ukrajiny do Česka po roce 1991
Mjartan, Zdeněk ; Pavelková, Lenka (vedoucí práce) ; Čermák, Zdeněk (oponent)
Migrace u Ukrajiny do Česka po roce 1991 Abstrakt Bakalářská práce se zaměřuje na analýzu ukrajinské migrace do Česka poté, co se v roce 1991 Ukrajina odtrhla od SSSR. Tato analýza je tvořena ukazateli, jako je vývoj počtu přistěhovalých Ukrajinců, jejich celkový počet na území Česka, procentuální zastoupení dle pohlaví a věkových skupin, atd. To vše je sledováno v období mezi lety 1991-2015. Ve druhé kapitole se práce zaměřuje na obecné vysvětlení typů migrací a migračních teorií. Tyto teorie byly vybrány z důvodu jejich možné aplikace na problematiku ukrajinské migrace. V této kapitole je uveden i přehled hlavních migračních teorií. Ve třetí kapitole jsou uvedeny politické, sociodemografické a ekonomické charakteristiky Ukrajiny. Čtvrtá kapitola popisuje vývoj migrační politiky Česka mezi lety 1991-2015, přesněji jak se tato politika vyvíjela a jak legislativní rámec ovlivňoval migrační proud cizinců do Česka. V páté kapitole je představen vývoj migrace z Ukrajiny do Česka od začátku 20. stol. do roku 1989 - odkud a kam Ukrajinci mířili a jak se jejich migrace v čase měnila. Stěžejní částí práce je šestá kapitola, která se zaměřuje na migraci z Ukrajiny do Česka po roce 1991. V této kapitole je popsán vývoj ukrajinské migrace s použitím výše zmíněných ukazatelů. Pomocí map z let 2005, 2010 a 2015 je...
|