|
Vliv aktivace žírných buněk na organizaci mikrotubulů
Hájková, Zuzana ; Dráber, Pavel (vedoucí práce) ; Binarová, Pavla (oponent)
Aktivace žírných buněk kostní dřeně (bone marrow-derived mast cells, BMMC) zahajuje řadu buněčných procesů, jako je uvolnění obsahu intracelulárních váčků, proliferace buňky nebo reorganizace cytoskeletu. Ačkoliv mikrotubuly hrají v těchto procesech důležitou roli, molekulární mechanismy kontrolující změny v organizaci mikrotubulů během aktivačních dějů jsou neznámé. BMMC mohou být aktivovány několika způsoby. Za fyziologických podmínek způsobuje agregace IgE receptorů (FcRI) na povrchu buněk aktivaci specifických signálních drah. BMMC mohou být také aktivovány nespecificky pervanadátem, inhibitorem tyrosinových fosfatáz, nebo thapsigarginem, inhibitorem Ca2+ ATPáz na endoplazmatickém retikulu. V rámci této diplomové práce bylo zjištěno, že pro sledování rychlých morfologických změn, při aktivaci žírných buněk, je vhodné BMMC před aktivací imobilizovat na fibronektin. Bylo prokázáno, že specifická i nespecifická aktivace BMMC vede k reorganizaci mikrotubulů a k tvorbě mikrotubulárních výběžků. Tvorba mikrotubulárních výběžků je za fyziologické aktivace závislá na aktivitě protein tyrosinových kináz Src rodiny a na vnitrobuněčné koncentraci Ca2+. Důležitou roli v tomto procesu hraje protein STIM1, detektor Ca2+ koncentrace v endoplazmatickém retikulu, který se podílí na aktivaci Ca2+ kanálů v plazmatické...
|
|
Overcoming drug resistance: The discovery, design and characterization of new nonpeptidic inhibitors of HIV - 1 protease
Kožíšek, Milan ; Konvalinka, Jan (vedoucí práce) ; Majer, Pavel (oponent) ; Obšil, Tomáš (oponent)
Doktorská dizertační práce - abstrakt Objev, návrh a charakterizace nových nepeptidových inhibitorů HIV-1 proteázy RNDr. Milan Kožíšek Školitel : Doc. RNDr. Jan Konvalinka, CSc. PPrraahhaa 22001100 Katedra biochemie Přírodovědecká fakulta Karlova univerzita, Praha, Česká republika Ústav organické chemie a biochemie Gilead Sciences & IOCB Research Centre Akademie věd České republiky 3 Abstrakt HIV-1 proteáza je aspártátová proteáza, jejíž aktivita je nezbytná v životním cyklu viru HIV. Je odpovědná za štěpení virových polyproteinů na strukturní proteiny a enzymy během zrání viru. Inhibice tohoto enzymu vede k tvorbě nezralých a tedy neinfekčních virových částic. Uvedení proteázových inhibitorů na trh dramaticky změnilo úspěch léčby retrovirové infekce. Množství viru v krevní plazmě pokleslo pod zjistitelnou úroveň a vývoj nemoci se výrazně zpomalil. Nicméně se začala vyvíjet rezistence k inhibitorům. První proteázové inhibitory vykazovaly nízkou biodostupnost, měly řadu nežádoucích účinků a snadno k nim byla vyvíjena rezistence. Aby se předešlo těmto nežádoucím jevům, byly a jsou stále vyvíjeny inhibitory druhé generace. Pochopení mechanismu, kterým rezistence vůči určitému inhibitoru vzniká, je velmi důležité při vývoji nových antiretrovirotik i při klinické léčbě. Kvůli vznikající rezistenci je stále nutné...
|
|
Stability biomarkerů využívaných v populačních studiích
Vrzáková, Radana ; Kučera, Radek (vedoucí práce) ; Racek, Jaroslav (oponent) ; Lochman, Jan (oponent)
Slovo biomarker pochází z angličtiny a přesný překlad znamená biologická značka nebo také biologický ukazatel. National Institutes of Health definuje "biomarker" jako vlastnost, která je objektivně měřena a hodnocena jako indikátor normálních biologických procesů, také procesů patogenních nebo indikátor farmaceutické odpovědi na terapeutickou intervenci. Všechny biologické vzorky podléhají postupné degradaci. Je proto potřebné znát podmínky, za kterých je molekula biomarkeru stabilní, což je důležité pro potřeby správné interpretace laboratorních výsledků. Stabilita jednotlivých biomarkerů je velmi variabilní a je charakterizovaná jako doba, za kterou se počáteční obsah analytu ve vzorku nemění při zachování přesně definovaných podmínek. V této práci jsou podrobně popsány preanalytické vlivy na výsledek laboratorního vyšetření. Práce také shrnuje dosavadní obecné poznatky o stabilitě biomarkerů, je zde zmíněna důležitá role biobank a vysvětlena potřeba testování stability biomarkerů podle doporučení světové špičky v biobankingu - mezinárodní společnosti ISBER. Praktická část práce je zaměřena na studie stability biomarkerů běžně používaných k diagnostice vzácných nádorů ovárií, k diagnostice syndromu polycystických ovárií, také k odhadu ovariální odpovědi na hormonální stimulaci během in vitro...
|
|
Thomson Scattering Diagnostic on COMPASS Tokamak
Aftanas, Milan ; Stöckel, Jan (vedoucí práce) ; Mlynář, Jan (oponent) ; Wild, Jan (oponent)
Detailní studium chování a parametrů plazmatu je důležitou částí fúzního výzkumu. Diagnostiky poskytující spolehlivé měření jsou pro snahu o kontrolu fúzní energie na Zemi klíčové. Diagnostika Thomsonovým rozptylem je náročnou, avšak spolehlivou a nezastupitelnou částí diagnostického aparátu většiny zařízení pro studium magnetického udržení vysokoteplotního plazmatu pro její schopnost měřit elektronovou hustotu a absolutní hodnoty elektronové teploty s velkým prostorovým rozlišením. Má práce se věnuje této diagnostice pro tokamak COMPASS počínaje jejím návrhem, přes technické zpracování až po zpracování dat a analýzu chování plazmatu. Podílel jsem se též na návrhu diagnostiky Thomsonovým rozptylem pro tokamak ITER, a v práci je jí věnována jedna kapitola. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Mechanismus přenosu signálu hemovými senzorovými proteiny detekujícími kyslík
Stráňava, Martin ; Martínková, Markéta (vedoucí práce) ; Obšil, Tomáš (oponent) ; Macek, Tomáš (oponent)
CZ Hemové senzorové proteiny, které detekují plynné molekuly, hrají v bakteriální fyziologii důležitou roli v regulaci mnoha procesů jako je např. buněčná diferenciace, virulence, tvorba biofilmu nebo mezibuněčná komunikace. Jejich struktura se vyznačuje typickou modulární architekturou, kde různé senzorové domény (nejčastěji na N-konci) regulují aktivitu katalytických neboli funkčních domén (nejčastěji na C-konci). V této disertační práci jsme se zaměřili na studium tří zástupců ze skupiny senzorových proteinů detekujících kyslík a to histidinkinasy AfGcHK, diguanylátcyklasy YddV, fosfodiesterasy EcDOS a dále na studium proteinu RR, který je interakčním partnerem AfGcHK. Hlavním cílem disertační práce bylo prostudovat intraproteinový/interdoménový přenos signálu u dvou zástupců hemových senzorových proteinů s globinovým uspořádáním senzorové domény (AfGcHK, YddV) a u jednoho zástupce s PAS uspořádáním senzorové domény (EcDOS). Dalším cílem bylo popsat interproteinový přenos signálu u dvousložkového systému AfGcHK-RR a strukturně charakterizovat tyto dva interakční partnery. Důraz byl kladen také na studium interakce modelových senzorových domén s různými signálními molekulami a popis funkce jednotlivých aminokyselin účastnících se vazby těchto signálních molekul. Studiem...
|
|
Sochař Franta Úprka a jeho sepulkrální tvorba
Eretová, Monika ; Prahl, Roman (vedoucí práce) ; Wittlich, Petr (oponent)
Diplomová práce se zabývá funerální sochařskou tvorbou Franty Úprky (1868-1929). Zprvu je stopován sochařův život od narození na Moravském Slovácku přes příchod do Prahy a učňovská léta v ateliérech předních sochařů poslední třetiny 19. století až po zakotvení v české metropoli. Zřetel je kladen především na umělecky důležité okamžiky Úprkova života, klíčová díla i výstavní činnost. Přestože Úprka sám se zdržoval v rámci prostoru českých zemí, jeho dílo bylo představováno zahraničním divákům ve Francii, Anglii, Itálii, Spojených státech a v mnoha dalších zemích. S tímto souvisí následující kapitola, která přibližuje tvorbu F. Úprky, hlavní témata i spektrum jeho uměleckého záběru. F. Úprka byl členem několika spolků, avšak nejdůležitější bylo jeho působení v rámci hodonínského SVUM, jehož vznik, různorodou činnost a význam pro kulturu Moravy přibližuje další část práce. Úprka po celý život tvořil v duchu regionálního národopisu, který se výrazněji projevoval zejména kolem přelomu 19. a 20. století jako jistá vlna folkorismu, jehož příčiny vzniku a úspěšnost na poli výtvarného umění se snaží vystihnout další kapitola. Následuje již samostatná nosná část diplomové práce, orientovaná na sochařské náhrobky F. Úprky, které jsou jedinečné a raritní právě aplikováním folklorních uměleckých tendencí do...
|
|
A novel approach for description of non-covalent intermolecular interactions
Rubeš, Miroslav ; Bludský, Ota (vedoucí práce) ; Fišer, Jiří (oponent) ; Jurečka, Petr (oponent)
Universita Karlova v Praze Přírodovědecká fakulta Obor modelování chemických vlastností bio- a nanostrutkur Teoretický popis nekovalentních interakcí v slabě vázaných molekulových systémech Autoreferát k disertační práci Mgr. Miroslav Rubeš Školitel: RNDr. Ota Bludský, CSc. Ústav organické chemie a biochemie AV ČR Centrum biomolekul a komplexních molekulárních systémů Praha 2010 Úvod Nekovalentní interakce hrají důležitou roli v řadě fyzikálně-chemických a biologických procesů (např. mezimolekulové interakce biomolekul, adsorpční a separační procesy, agregační jevy v supra- molekulární chemii a při katalytické aktivitě). Teoretický popis těchto interakcí na atomární úrovni vede k hlubšímu porozumění probíhajících procesů. Přesný popis nekovalentních interakcí v komplexních prostředích je stále výzvou pro současnou výpočetní chemii, jelikož relevantní molekulové modely zahrnují stovky atomů. Metody založené na funkcionálu hustoty (teorie funkcionálu hustoty, DFT) jsou nepoužívanější ab initio metody pro popis rozsáhlých molekulových systémů. Selhání standardních DFT metod při popisu nekovalentních interakcí (zejména disperze) je v literatuře dobře zdokumentováno. V posledním desetiletí bylo učiněno mnoho pokusů o vylepšení DFT tak, aby nekovalentí interakce byly popsány korektně. Výpočetně dostupné a...
|
|
Epigenetic mechanisms in the regulation of the B7-H1 and IRF-1 expression in tumour cells.
Hrušková, Veronika ; Reiniš, Milan (vedoucí práce) ; Krulová, Magdaléna (oponent)
Interferon γ patří mezi významné cytokiny T pomocných lymfocytů typu 1 (Th1), které se účastní protimikrobiální imunity, jejímž důsledkem je zánětlivá odpověď v místě infekce. Dlouhodobé účinky zánětu mohou vést k poškození tkáně v místě infekce, proto je důležité imunitní odpověď regulovat. Interferon γ toto zajišťuje spuštěním exprese genů, které tlumí zánětlivou odpověď. Mezi tyto regulátory se řadí molekula B7-H1. Je velmi dobře známo, že interferon γ také vykazuje protinádorové účinky. Po mnoha dlouholetých výzkumech se začal testovat v klinických studiích jako možný lék při léčbě melanomů. Bohužel se od těchto testů muselo předčasně opustit kvůli nevyhovujícím výsledkům. Po těchto zkušenostech začalo být zřejmé, že interferon γ může také podporovat nádorové bujení. Interferon γ aktivuje zvýšenou expresi B7-H1, která je významným činitelem při úniku nádorových buněk imunitnímu systému. Propojení mezi molekulou B7-H1 a interferonem γ je transkripční faktor nazývaný interferonem regulovaný faktor 1 (IRF-1). IRF-1 má své vazebné místo v promotoru genu B7-H1 a jeho exprese je spouštěna JAK/STAT dráhou, kterou aktivuje interferon γ. V našich předchozích pokusech jsme pozorovali schopnost interferonu γ zahájit demetylaci DNA v promotorech genů, které se účastní prezentace antigenu. Dále byla...
|
|
Podoby malířské exprese v současném českém umění v kontextu českého a zahraničního umění
Ropková, Barbora ; Rakušanová, Marie (vedoucí práce) ; Winter, Tomáš (oponent) ; Pospiszyl, Tomáš (oponent)
Disertační práce se zabývá tvorbou tří současných českých umělců - Josefa Bolfa, Jakuba Špaňhela a Lubomíra Typlta. Důvodem výběru byla skutečnost, že všichni tři umělci jsou zástupci téže generace, která na uměleckou scénu nastupuje na přelomu devadesátých let 20. století a počátku nového tisíciletí a jejich plátna lze shodně označit jako expresivní, ačkoliv jsou již při prvním pohledu patrné rozdíly v intervenci pocitové a rozumové složky, které se podílejí na procesu vzniku díla, ale i jeho obsahu. Současná expresivní malba je ovlivněna vývojem umění druhé poloviny 20. století, jež je založeno na neustálém poměřování expresivní subjektivity a její negace nebo vědomé aplikace a ironizace. Důležitou pomocí o uvažování odlišností v rámci exprese se mi stala klasifikace německého filozofa Martina Seela, který pracuje se třemi stupni expresivního výrazu - "elementárním", "zpracovaným" a "kalkulovaným", jež se v rámci každého jednotlivého díla mísí v odlišném poměru. Jeho dělení se mi stalo podkladem pro uvažování nad tím, že odlišnosti uměleckých stylů jako je expresionismus, abstraktní expresionismus či neoexpresionismus pramení v tom, že v každé etapě se proměňuje vzájemný podíl těchto tří výrazových stupňů, potažmo poměr subjektivní a racionální složky. Současnost, jež je charakterizovaná jako...
|
|
Pohled na mateřství očima žen tří generací
Havránková, Tereza ; Levínská, Markéta (vedoucí práce) ; Presslerová, Pavla (oponent)
Tato práce si klade za cíl zmapovat generační proměny mateřství. V části teoretické seznamuje s možnými pohledy na mateřství a zamýšlí se nad možností pojímání mateřství jakožto sociálního konstruktu. Přibližuje mateřství také jako něco biologického, co má svou podstatu v pudech a instinktech. Naznačuje možnost vzájemné kombinace těchto složek ve výsledném pojímání mateřství. Dále také v teoretické části nalezneme pohled na mateřství jako prostředek ke změně sociální role a pohled na mateřství jako prostředek ke změně identity. Tato část také mapuje základní důležité oblasti s mateřstvím pevně spojené, jako je těhotenství, porod a kojení. V rámci praktické části byly prováděny rozhovory s matkami třech generací s účelem zjistit, jaké byly a jsou jejich osobní zkušenosti s mateřství. Tyto rozhovory byly zaznamenávány a analyzovány pomocí Metody zakotvené teorie. Dílčími cíly praktické části bylo zjistit, jaké faktory a oblasti jsou důležité pro prožívání mateřství u žen všech generací, odhalit, zda jsou tyto faktory generačně proměnlivé a celkově zhodnotit vliv těchto faktorů na výslednou podobu mateřství. V následné diskuzi jsou tyto generační proměny a důležité oblasti mateřství dávány do kontextu s teoretickými poznatky z první části, s cílem teoreticky zakotvit zjištěné poznatky. Ve výsledku se...
|