|
Mediální obraz brexitu v českém tisku
Volfová, Štěpánka ; Lütke Notarp, Ulrike (vedoucí práce) ; Křeček, Jan (oponent)
Diplomová práce na téma Mediální obraz brexitu v českém tisku se zabývá tím, jak čeští novináři informují o konkrétní světové události, jaký mediální obraz jí vytvářejí a jaký na ni mají názor. Analyzované období odpovídá roku 2016, kdy proběhlo referendum o vystoupení Spojeného království z Evropské unie, ve kterém se občané vyslovili pro opuštění Unie. Zkoumaný materiál zahrnuje názorové články, které byly publikovány v roce 2016 v největších českých denících a několika týdenících. Pomocí kvalitativní obsahové analýzy za použití metody tzv. zakotvené teorie je vytvářen systém kategorií a subkategorií, který odráží témata, která novináři vnímají v souvislosti s brexitem jako klíčová. Ve druhé části výzkumu je zjišťováno, jestli fungování konkrétního mediálního systému má přímý vliv na publikační činnost českých novinářů. K charakteristice mediálního systému jsou používány parametry vymezené v rámci teorie tří modelů médií D.C. Hallina a P. Manciniho. Teoretická část zahrnuje specifikaci pojmu "mediální obraz světa", vysvětluje termín "brexit" a představuje stručnou historii vývoje odchodu Spojeného království z Evropské unie. Teoretická část také obsahuje představení zmíněné teorii tří modelů médií Hallina a Manciho. Z perspektivy této teorie podrobně popisuje fungování českého mediálního systému,...
|
|
Řecký mediální systém
Kasperová, Nikola ; Köpplová, Barbara (vedoucí práce) ; Miessler, Jan (oponent)
Tato magisterská diplomová práce se zabývá řeckým mediálním systémem a jeho specifiky, popisuje mediální krajinu Řecka a její proměnu ovlivněnou ekonomickou krizí. Teoretická část práce je věnována definici mediálního systému a popisu vývoje jeho zkoumání se zvláštním zaměřením na publikace Čtyři teorie tisku autorů Freda Sieberta, Theodora Petersona a Wilbura Schramma a Systémy médií v postmoderním světě autorů Daniela C. Hallina a Paola Manciniho. V praktické části je nejdříve popsán historický vývoj řeckého mediálního trhu. Na něj plynule navazuje popis současné mediální krajiny Řecka. Práce se zaměřuje na tištěná média, rozhlasové vysílání, televizní vysílání a digitální média včetně sociálních sítí. Charakterizovány jsou také vlastnické struktury řeckých médií. Práce dále pojednává o legislativním rámci fungování řeckých médií a o autoregulačních principech. V dalších částech je pak analyzován vliv ekonomické krize na řecký mediální trh a prognózován budoucí vývoj řeckých médií. Práce částečně vychází z kritérií definovaných D. C. Hallinem a P. Mancinim ve zmíněné publikaci Systémy médií v postmoderním světě a porovnává teze obou autorů s aktuálně získanými daty.
|
| |
|
Komparace mediálního prostředí Hongkongu a Singapuru
Cápová, Michaela ; Klvaňa, Tomáš (vedoucí práce) ; Cebe, Jan (oponent)
(abstrakt) Diplomová práce se zabývá aktuální situací mediálních prostředí dvou vybraných států jihovýchodní Asie - Hongkongu, zvláštní správní oblasti Čínské lidové republiky, a Singapuru. Hlavním cílem textu je provést komparaci mediálních prostředí těchto dvou států a zejména se zaměřit na svobodu médií. Komparace je založena na definici jejich politických systémů, ústav a jejich reálného dodržování, stejně jako na datech zveřejněných mezinárodními organizacemi zaměřujícími se na svobodu tisku a svobodu slova. Veškerá zjištění budou doložena příklady ze současnosti. Práce je rozdělena do čtyř kapitol. První teoretická část definuje základní pojmy a předkládá indexy měření svobody tisku, nastiňuje koncept asijských hodnot a teorii občanské společnosti. Deskriptivní část nabízí stručný popis dějin a politických systémů obou států a představuje jejich ústavy, zákony či pravomoci politických představitelů. Třetí část diplomové práce popisuje mediální prostředí obou států a roli tamních médií. Analytická část pak provádí komparaci mediálního prostředí Hongkongu a Singapuru. Zaměřuje se na to, zda může být potlačování svobody médií do určité míry prospěšné pro prosperitu státu. Práce vychází jak z primárních zdrojů, tedy z ústav Hongkongu a Singapuru a jejich zákonů, tak z odborných textů, článků a...
|
|
Transformace médií v Portugalsku po Karafiátové revoluci
Kotasová, Martina ; Hanzal, Jaromír (vedoucí práce) ; Trampota, Tomáš (oponent)
Práce analyzuje, jak se v průběhu času měnil mediální systém a role médií ve společnosti v Portugalsku. Zaměřuje se na období diktatury Estado Novo, na transformaci médií v Portugalsku po Karafiátové revoluci a na média v 21. století. Jelikož transformace médií by se neobešla bez transformace všech oblastí autoritativního režimu, práce se bude zabývat i celkovým kontextem transformace. V teoretické části je analyzován středomořský neboli polarizovaně pluralitní model médií autorů Halllina a Manciniho. Tento model podle autorů popisuje současný portugalský mediální systém. Cílem práce je zjistit, zda je tento model aplikovatelný na všechna období portugalských dějin 20. a 21. století nebo zda se v určitém období mediální systém dá popsat jiným Hallinovým a Manciniho modelem nebo zda je potřeba použít jinou klasifikaci od jiných autorů.
|
| |
|
Finská mediální krajina - tištěná média
Picková, Barbora ; Cebe, Jan (vedoucí práce) ; Aplt, Daniel (oponent)
Bakalářská práce se věnuje popisu struktury současných tištěných médií ve Finské republice a jejich fungování. Zaměřuje se konkrétně na periodicky vycházející tisk, tj. noviny a časopisy. Úvodní část obsahuje zběžný přehled historických souvislostí, týkajících se finského mediálního systému a nastiňuje tak vznik a vývoj tisku, ale i ostatních médií, v této zemi. Dále práce popisuje hlavní charakteristiky tohoto systému v souvislosti s jeho ekonomickými, společenskými a politickými východisky. Ve třetí části text přibližuje některé konkrétní soudobé tituly a jejich pozici na finském trhu s tiskovinami. Internetem a jeho vlivem na tištěná média se zabývá závěrečná část práce, jejímž záměrem je nastínit v této souvislosti i výhled do budoucnosti finského tisku. Smyslem práce je podat ucelený přehled o finských tištěných médiích a jejich pozici v rámci finské mediální krajiny.
|
|
Formy vlastnictví zpravodajských agentur ve vybraných zemích EU.
Bernardyová, Kateřina ; Trunečková, Ludmila (vedoucí práce) ; Cebe, Jan (oponent)
Diplomová práce "Formy vlastnictví zpravodajských agentur ve vybraných zemích EU" si klade za cíl analyzovat vlastnické formy a další charakteristiky třech národních zpravodajských agentur: britské agentury Press Association, švédské Tidningarnas Telegrambyrå a španělské EFE. V kontextu tří mediálních systémů (severoatlantického, severo/středoevropského a středomořského), jak je ve své knize Systémy médií v postmoderním světě popsali Hallin a Mancini, jsou hledány spojitosti tiskových agentur a příslušných mediálních krajin (britské, resp. švédské, resp. španělské) s těmito modely. Korelace je posuzována na základě čtyř parametrů: vývoj mediálních trhů, politický paralelismus, profesionalismus a role státu, které také vychází ze zmínění komparatistiky. Práce zkoumá agentury ze všech možných úhlů. Nejdříve nabízí obecné informace o definování, historii, třídění a výzkumu zpravodajských agentur, dále se věnuje komplexnímu přehledu charakteristik, kterými se vybrané agentury vyznačují. Detailně jsou popsána statutární uspořádání, kontrolní mechanismy, financování, relevantní zákony, samoregulační dokumenty, apod. V závěru jsou shrnuty nejdůležitější poznatky a zhodnoceny přínosy komparace forem vlastnictví zpravodajských agentur a jejich porovnání s mediálními systémy.
|
|
Analýza mediálního prostředí v Hongkongu v letech 2005 až 2010
Flanderová, Linda ; Köpplová, Barbara (vedoucí práce) ; Cebe, Jan (oponent)
(abstrakt) Diplomová práce se primárně zabývá hongkongským mediálním systémem v letech 2005- 2010 v kontextu se sociálním a politickým vývojem. Jejím hlavním cílem je deskriptivní analýza masových médií v oblasti ve sledovaném období. Práce se dělí na tři části. První část se věnuje hlavním teoretickým konceptům, které se k problematice mediálních systémů vztahují. Významnou roli v analýze současného mediálního prostředí hraje historický vývoj místních médií, takže druhá kapitola se zaměřuje na periodický vývoj lokálního tisku a masových médií od přelomu devatenáctého a dvacátého století až do současnosti. Důležitou část práce tvoří třetí kapitola popisující současná média včetně důkladného popisu novin, televizních a rozhlasových společností, které na území Hongkongu působí. Zmíněny jsou rovněž nejdůležitější hongkongské profesní organizace a zpravodajské agentury. Podstatná část textu se věnuje problematice autocenzury, která je častým tématem celospolečenské diskuse v Hongkongu, jelikož od roku 1997 je Hongkong tzv. Zvláštní administrativní oblastí Čínské lidové republiky.
|
|
Mediální krajina ve Španělsku
Michálková, Helena ; Köpplová, Barbara (vedoucí práce) ; Provecho López, Juan Ignacio (oponent)
Diplomová práce "Mediální krajina ve Španělsku" si klade za cíl zmapovat současnou španělskou mediální scénu a aplikovat tak základní rysy a specifika fungování mediálního systému, tzv. modelu polarizovaného pluralismu tak, jak jej ve své knize Systémy médií v postmoderním světě popsali Hallin a Mancini a jehož charakteristiky kromě Španělska přiřazují i dalším zemím jižní Evropy (Itálie, Portugalsko, Řecko, okrajově i Francie). Deskripci samotného mediálního trhu tištěných a audiovizuálních médií předchází rozsáhlé kapitoly věnující se vývoji tištěných médií ve Španělsku od jeho počátků v 17. století až po současnost, mediální legislativě a koncentraci vlastnictví médií. Právě vývoj tisku (a ve dvacátém století i vývoj audiovizuálních médií) se stal pro své výjimečně těsné propojení médií a politiky určující pro dnešní podobu španělské mediální krajiny, a proto je mu v práci věnována největší pozornost. S historicko-politickým vývojem země a neustále se měnícím systémem státního uspořádání je spojena i častá změna legislativy (zejména tiskových zákonů), což Španělsko v tomto ohledu odlišuje od ostatních evropských států. Kapitoly o trhu tištěných a audiovizuálních médií poukazují na relativně slabou tradici čtenosti denního tisku (ve srovnání se zeměmi západní a severní Evropy) a naopak silnou...
|