|
Pohled na mateřství očima žen tří generací
Havránková, Tereza ; Levínská, Markéta (vedoucí práce) ; Presslerová, Pavla (oponent)
Tato práce si klade za cíl zmapovat generační proměny mateřství. V části teoretické seznamuje s možnými pohledy na mateřství a zamýšlí se nad možností pojímání mateřství jakožto sociálního konstruktu. Přibližuje mateřství také jako něco biologického, co má svou podstatu v pudech a instinktech. Naznačuje možnost vzájemné kombinace těchto složek ve výsledném pojímání mateřství. Dále také v teoretické části nalezneme pohled na mateřství jako prostředek ke změně sociální role a pohled na mateřství jako prostředek ke změně identity. Tato část také mapuje základní důležité oblasti s mateřstvím pevně spojené, jako je těhotenství, porod a kojení. V rámci praktické části byly prováděny rozhovory s matkami třech generací s účelem zjistit, jaké byly a jsou jejich osobní zkušenosti s mateřství. Tyto rozhovory byly zaznamenávány a analyzovány pomocí Metody zakotvené teorie. Dílčími cíly praktické části bylo zjistit, jaké faktory a oblasti jsou důležité pro prožívání mateřství u žen všech generací, odhalit, zda jsou tyto faktory generačně proměnlivé a celkově zhodnotit vliv těchto faktorů na výslednou podobu mateřství. V následné diskuzi jsou tyto generační proměny a důležité oblasti mateřství dávány do kontextu s teoretickými poznatky z první části, s cílem teoreticky zakotvit zjištěné poznatky. Ve výsledku se...
|
| |
|
Specifika mateřství a péče o dítě s těžkým kombinovaným postižením se zaměřením na vnímání normativního diskurzu mateřství a vývoje dítěte pečující matkou
Nováková, Viktorie ; Hasmanová Marhánková, Jaroslava (vedoucí práce) ; Rutová, Simona (oponent)
Bakalářská práce je zaměřena na téma mateřství a péče o dítě s těžkým kombinovaným postižením. Konkrétně se zabývá normativními diskurzy, které toto téma obklopují, a jejich vlivem na pečující matky. Práce analyzuje jak (či zda vůbec) pečující matky vnímají společenská normativní očekávání ohledně mateřství a jakými způsoby se v jejich praktikách projevují. Dále se zaměřuje také na způsoby vnímání postižení pečujícími matkami v kontextu společenských normativních očekávání týkajících se vývoje dítěte a celkově podoby a chování jedince. V neposlední řadě se práce soustředí také na specifické aspekty mateřství a péče o dítě s postižením, které samy pečující matky identifikují jako nejzásadnější. Cílem práce je tak prostřednictvím analýzy výpovědí poskytnutých matkami pečujícími o děti s těžkým kombinovaným postižením přiblížit, jaký vliv a dopady mají normativní představy a očekávání společnosti na praktikování mateřství, péči a výchovu dítěte, vnímání postižení i život žen jako takový. Součástí práce je také zkoumání konkrétních specifik péče o dítě s postižením a jejich implikací pro život pečujících matek. Zjištění vycházejí z tematické analýzy okódovaných dat získaných z šesti hloubkových polostrukturovaných rozhovorů s matkami pečujícími o dítě s těžkým kombinovaným postižením. Analytická část...
|
|
How Does Motherhood Influence Drinking Habits? An Investigation of Alcohol Consumption Among Women in the Czech Republic.
Urbanová, Denisa ; Votápková, Jana (vedoucí práce) ; Kúdeľová, Anna (oponent)
Tato práce zkoumá vliv mateřství na konzumaci alkoholu u žen žijících v České republice a dopady jejich společenských rolí na alkoholismus. I když ex- istují oprávněné důvody proč se domnívat, že mateřství vede ke zvýšené konzu- maci alkoholu, důkazy zároveň naznačují, že nabytí role matky má opačný efekt. Za použití dat z roku 2019 z Evropského dotazníkového šetření o zdraví (EHIS) a pomocí logistických regresí jsme zjistili, že konzumace alko- holu českých žen je ovlivněna nabytými společenskými rolemi, jejichž efekty se liší pro jednotlivé věkové skupiny. Zatímco u mladších žen má mateřství ochranný vliv na alko- holismus, starší ženy s více dětmi nebo více sociálními rolemi mají větší sklon k alkoholismu. 1
|
|
Prožít
Strohnerová, Tereza ; Stibitz, Bibiana (oponent) ; Mléčka, Jan (vedoucí práce)
Prostor pro zrození nového života, který poskytuje ženě a její rodině kontinuální péči v intimním a bezpečném prostředí. Takový by mohl být první porodní dům v českém prostředí. V zahraničí léty a studiemi prověřený koncept péče, který má žena možnost zvolit jako jednu z variant místa k porodu. V diplomové práci pomocí modelové situace vzniká porodní dům na venkově. V klidném a rodinném prostředí v návaznosti na Krnovskou porodnici.
|
|
Umění a mateřství
Olivová, Kateřina ; Koubová,, Alice (oponent) ; Kraĺovič,, Ján (oponent) ; Klodová, Lenka (vedoucí práce)
Dizertační práce Umění a mateřství se zabývá vlivem mateřství na žitou realitu žen aktivně působících v uměleckém provozu – umělkyň, teoretiček a kurátorek, aktivistek. Za využití metod feministického a uměleckého výzkumu se zabývám sbíráním a analýzou konkrétních zkušeností jednotlivých matek. Pro můj výzkum je zásadní zachycení šíře možných názorů, pohledů a zkušeností, které mateřství přináší. Nezabývám se izolovaně konkrétními uměleckými realizacemi, ale raději procesy, prostředím a kontexty tvorby, tvůrčími a životními strategiemi uplatňovanými při slaďování osobních a profesních rolí jednotlivých umělkyň. Obsah série třiceti pěti rozhovorů je mým výzkumným materiálem, ale i zdrojem praktické části dizertační práce – knihy Milk and Honey vydané nakladatelstvím wo-men a nakladatelstvím AVU. Dále zkoumám praxi dvou souvisejících komunitních mateřských skupin – Kojící guerilly a Mothers Artlovers. Přičemž Kojící guerilla je podpůrnou skupinou pro matka propagující a normalizující kojení a Mothers Artlovers je podpůrnou skupinou pro rodiče v uměleckém provozu. Všechny tyto výzkumné složky nastavují svým komunitním charakterem perspektivu celému výzkumu postihujícímu univerzální, mnohovrstevnaté a ze své povahy kolektivní téma mateřství.
|
|
Porodnice
Kolář, Vojtěch ; Stehlík, Ondřej (oponent) ; Mléčka, Jan (vedoucí práce)
Porodnice jako místo, kde se žena cítí svobodná, nic ji nesvírá. Místo, kde je porod chápán jako přirozená událost a dbá se na bezpečný a zároveň přirozený porod. Kompromis mezi klasickým nemocničním prostředím a porodem doma. Obě krajní možnosti přinášejí určitá rizika, která se tento koncept snaží minimalizovat. Idea čerpá z praktik porodních domů v Německu a vytváří novou typologii porodního zařízení, co možná nejvíce v souladu s legislativním řádem v České Republice. Při návrhu porodních zařízení nemá jít pouze o splnění technických požadavků, ale v prvé řadě o vytvoření místa, kde se matky budou cítit jako doma.
|
|
Theodor Phoenix, 49 cm/3000 g
Lysá, Monika ; Vlková, Veronika (oponent) ; Stratil, Václav (vedoucí práce)
Praktická část diplomové práce je intimním a niterným mateřským albem, které vzniklo ilustrací mluveného slova. Nahrazuje tak běžné fotoalbum, jež je dlouhá léta společenskou nutností každé mladé matky. Během rozhovorů s blízkou kamarádkou autorky vznikly kresby, které však zachycují fotaparátem často nezachytitelné. Expresivně zobrazují zcela nové prožitky, kterými si matka musí úplně poprvé projít – změny nálad, zvláštní chutě, porod, ale i početí. Práce nahrazuje zmíněné fotoalbum a byla tvořena jako rodinná památka. Proto nemalá pozornost byla věnována i vnějšímu zpracování alba.
|
|
Obrazy ženství v artefaktech žen
NOVOTNÁ, Silvie
Bakalářská práce se zabývá ztvárněním obrazů ženství v jeho různých aspektech ve výtvarných artefaktech žen. Teoretická část se zaměřuje na teoretická východiska a opírá se především o feministické přístupy v psychoterapii a arteterapii. Teoretická část stanovuje témata, která jsou sledována ve výzkumné části ve výtvarných pracích respondentek. Analýza artefaktů je provedena v souladu s postupy projektivně-intervenčního přístupu v arteterapii s podstatným zapojením feministické perspektivy do interpretačních postupů.
|
|
Možnosti uplatnění psychologa v oblasti předporodní psychoprofylaktické péče
Sýkora, Jan ; Šulová, Lenka (vedoucí práce) ; Matoušová, Milada (oponent)
Diplomová práce se zaměřuje na možnosti uplatnění psychologa v procesu psychoprofylaktické péče o rodičku, případně oba nastávající rodiče. Teoretická část se pokouší vymezit pojem předporodní psychoprofylaktické péče a zmapovat situaci z hlediska významných osobností v oblasti předporodní psychoprofylaktické péče a z hlediska historických souvislostí. Dále se pokouší vymezit úkoly předporodní psychoprofylaktické péče, seznámit se strukturou kurzů a prozkoumat jednotlivé porodní alternativy. Realizovaný výzkumný projekt kvalitativním způsobem zkoumá význam role psychologa v průběhu těhotenství nastávající matky a v oblasti prenatální péče o fetus. Zvolenou metodou polostrukturovaného rozhovoru zjišťuje jak potřeby a postoje těhotných žen, zejména ve třetím trimestru, tak zkušenosti psychologů, danou oblastí se zabývající.
|