| |
|
Výrobky s chráněným označením EU a jejich pozice v regionálním cestovním ruchu
Licková, Kamila ; Kalábová, Markéta (vedoucí práce) ; Abrhám, Josef (oponent)
Tématem této diplomové práce jsou výrobky s chráněným označením Evropské unie. Hlavním cílem práce je zhodnotit význam vybraného produktu s chráněným označením EU v regionálním cestovním ruchu a zanalyzovat vnímání tohoto produktu ze strany výrobce a ze strany účastníků cestovního ruchu. Dílčí cíl představuje popis evropského systému značení potravin. Práce je rozdělená do pěti hlavních kapitol. V první části jsou objasněny základní pojmy, ke kterým se tato práce vztahuje. Druhá kapitola seznamuje s nejznámějšími značkami kvality potravin. Větší pozornost je věnována popisu systému ochrany potravin v EU. Třetí kapitola se zabývá charakteristikou vybraného regionu Beskydy-Valašsko. Druhá část této kapitoly je věnována vybranému chráněnému výrobku Štramberským uším. Součástí čtvrté kapitoly je realizovaný strukturovaný rozhovor s vybraným výrobcem Štramberských uší a dotazníkový výzkum, který probíhal ve dvou fázích. Poslední kapitola obsahuje vyhodnocení realizovaného šetření. Hlavním zjištěním této práce je skutečnost, že výrobek Štramberské uši zná poměrně vysoké procento respondentů. Zajímavým zjištěním je fakt, že pouze malá část z nich ví o tom, že výrobek Štramberské uši je nositelem evropského ochranného označení. Vybraný výrobce Štramberských uší spatřuje hlavní přínos ochranné známky ve vyšší publicitě. Mezi problémy řadí vymahatelnost práva této známky a nedostatečnou obecnou propagaci Štramberských uší.
|
|
Penetrační testování bezpečnosti informačních systémů
Klíma, Tomáš ; Doucek, Petr (vedoucí práce) ; Čermák, Igor (oponent) ; Čapek, Jan (oponent) ; Štubňa, Ivan (oponent)
Cílem disertační práce je vytvoření metodiky řízení penetračních testů bezpečnosti informačních systémů založené na analýze slabých stránek současných metodik a na analýze postavení penetračních testů v kontextu řízení podnikového IS/IT. Nedílnou součástí tohoto cíle je i validace vytvořené metodiky. V první části práce dochází k představení historie oboru a aktuálního stavu výzkumu, identifikaci omezení práce, definici pojmů (a jejich vztahů), a zejména k zasazení penetračních testů do kontextu řízení podnikové informatiky. Následně je provedena rešerše relevantních zdrojů a komparativní analýza současných metodik s cílem identifikovat jejich slabé stránky, které jsou následně využity pro tvorbu metodiky. Dále je pak představena klasifikace typů penetračních testů a problematika testovacích scénářů. Následuje návrh nové metodiky, nejprve je popsána historie a struktura metodiky včetně základních principů, následně jsou detailně představeny její jednotlivé úrovně, přičemž metodika je tvořena s cílem pokrýt v současné době slabě popsané oblasti. V poslední části práce je provedena teoretická a praktická validace. Přínosem pro další rozvoj vědního oboru je vytvoření metodiky zaměřené na řízení penetračních testů bezpečnosti informačních systémů, což je oblast, která v současné době není dostatečně popsána. Sekundárním přínosem je ujasnění postavení a úlohy penetračních testů v rámci řízení podnikového IS/IT a provedení rozsáhlé rešerše metodik současných. Přínosem pro ekonomickou a technickou praxi je vytvoření prakticky použitelné metodiky, jejíž aplikací lze dosáhnout zkvalitnění řízení penetračních testů, což zahrnuje zejména zlepšení procesu plánování, operativního řízení a implementace protiopatření, jakožto i tvorby dokumentace.
|
| |
|
Changes in structure and phase composition in the surface of tram rail
Švábenská, Eva ; Roupcová, Pavla ; Schneeweiss, Oldřich
We have investigated structure and phase composition of surface layer of tram rails after long time running and the results were compared with those obtained on the original part of material. Changes due to effects of severe plastic deformation together with thermal shocks by friction process were expected. The information about structure and phase composition was obtained by optical and scanning electron microscopy, X-Ray Powder Diffraction, Mössbauer Spectroscopy and Glow Discharge Emission Spectroscopy (GDOES) and this was completed by microhardness measurements. The results show that the surface layer in comparison with the original material exhibits important changes in grain structure, an increase in microhardness and high content of iron oxide and hydrooxides. According to the depth profile of the chemical composition measured by GDOES there is an increase in carbon content in the surface layer which can be effect of up-hill diffusion.
|
|
STRAIN ENGINEERING OF THE ELECTRONIC STRUCTURE OF 2D MATERIALS
del Corro, Elena ; Peňa-Alvarez, M. ; Morales-García, A. ; Bouša, Milan ; Řáhová, Jaroslava ; Kavan, Ladislav ; Kalbáč, Martin ; Frank, Otakar
The research on graphene has attracted much attention since its first successful preparation in 2004. It possesses many unique properties, such as an extreme stiffness and strength, high electron mobility, ballistic transport even at room temperature, superior thermal conductivity and many others. The affection for graphene was followed swiftly by a keen interest in other two dimensional materials like transition metal dichalcogenides. As has been predicted and in part proven experimentally, the electronic properties of these materials can be modified by various means. The most common ones include covalent or non-covalent chemistry, electrochemical, gate or atomic doping, or quantum confinement. None of these methods has proven universal enough in terms of the devices' characteristics or scalability. However, another approach is known mechanical strain/stress, but experiments in that direction are scarce, in spite of their high promises.\nThe primary challenge consists in the understanding of the mechanical properties of 2D materials and in the ability to quantify the lattice deformation. Several techniques can be then used to apply strain to the specimens and thus to induce changes in their electronic structure. We will review their basic concepts and some of the examples so far documented experimentally and/or theoretically.
|
| |
|
ELECTRON BEAM REMELTING OF PLASMA SPRAYED ALUMINA COATINGS
Matějíček, Jiří ; Veverka, J. ; Čížek, J. ; Kouřil, J.
Plasma sprayed alumina coatings find numerous applications in various fields, where they enhance the properties of the base material. Examples include thermal barriers, wear resistance, electrical insulation, and diffusion and corrosion barriers. A typical structure of plasma sprayed coatings, containing a multitude of voids and imperfectly bonded interfaces, gives them unique properties - particularly low thermal conductivity, high strain tolerance, etc. However, for certain applications such as permeation barriers or wear resistance, these voids may be detrimental.\nThis paper reports on the first experiments with remelting of plasma sprayed alumina coatings by electron beam technology, with the purpose of densifying the coatings and thereby eliminating the voids. Throughout the study, several parameters of the e-beam device were varied - beam current, traverse velocity and number of passes. The treated coatings were observed by light and electron microscopy and the thickness, structure and surface morphology of the remelted layer were determined and correlated with the process parameters. Based on the first series of experiments, the e-beam settings leading to dense and smooth remelted layer of sufficient thickness were obtained. In this layer, a change of phase composition and a marked increase in hardness were observed.\n
|
|
Využití nově syntetizovaného amocharu ke stabilizaci a sorpci kovů a metaloidů.
Ouředníček, P. ; Trakal, L. ; Komárek, M. ; Pohořelý, Michael
Možnost sanace půd, která je většinou založena na principu stabilizace a imobilizace potenciálně rizikových látek, je v posledních letech intenzivně studovanou a zkoumanou problematikou. Jedním z takovýchto stabilizačních činidel je i biochar, tedy forma aktivního uhlí, která má schopnost poutat na svůj povrch celou řadu kontaminantů včetně právě kovů a metaloidů. Biochary mají obecně vysoce aktivní povrch a přítomnost různých funkčních skupin (např. COO–) zodpovědných za tvorbu chelátů a alkalických prvků (Ca2+, K+, Na+ a Mg2+) reprezentující kationtovou výměnu; v kombinaci s vysokými hodnotami pH (7,00 až 10,0) poukazují na jejich efektivní sorpční kapacitu vázat na svůj povrch kovy a metaloidy z roztoku (z půdní vody), zejména pak v kyselých půdách (tedy v oblastech postižených intenzivní důlní činností). Dále lze sorpční účinnost biocharů ještě zvýšit/vylepšit (zejména pak v případech odstraňování As (V) nebo Cr (VI)) a to pomocí různých modifikací. A právě modifikací biocharu pomocí amorfního oxidu manganu (AMO), byl vytvořen nový sorbent AMOchar. Produkt byl připraven přidáváním biocharu přímo do roztoku reaktantů při syntéze AMO. Samotný AMOchar je tak tvořen především Mn-oxaláty, které jsou přítomny ve formě povlaků na povrchu částic biocharu. Sorpční účinnost tohoto sorbentu pak byla i přes poměrně zásadité pH AMOcharu vysoká pro všechny testované rizikové prvky. Konkrétně byla sledována vysoká sorpce nejen pro Pb (téměř 99 %) a Cd (51,2 %) ale i pro As (91,4 %). Modifikace biocharu pomocí AMO též signifikantně snížila extrakci Mn, díky čemuž by nemělo, v případě reálného používání tohoto sorbentu pro sanaci půd, docházet k post-kontaminaci půdy právě manganem, který se uvolňuje z Mnoxalátů při rozpouštění jinak vysoce účinného sorbentu AMO.
Plný tet: SKMBT_22316111113040 - PDF Plný text: content.csg - PDF
|
|
Plazmové stříkání z kapalné fáze: interakce kapaliny s proudem plazmatu a vznik nástřiku
Tesař, Tomáš ; Mušálek, Radek ; Medřický, Jan ; Lukáč, František
Plazmové stříkání z kapalné fáze je rychle se rozvíjejícím odvětvím žárového stříkání. Hybnou silou vývoje jsou unikátní vlastnosti, které vrstvy deponované z kapalné fáze nabízejí, jako je vysoká tvrdost, vysoká odolnost vůči tepelným šokům či nízká tepelná a elektrická vodivost. Klíčovým faktorem ovlivňujícím výsledný vzhled a vlastnosti vyrobeného nástřiku je zvolený vstupní materiál, kterým může být suspenze jemného prášku či roztok. Parametry dané suspenze (koncentrace pevné fáze, viskozita, povrchové napětí, chemické složení, atd.) či roztoku (zejména koncentrace) pak ovlivňují interakci s proudem plazmatu, která má na výslednou mikrostrukturu zásadní vliv. Tento příspěvek přibližuje problematiku interakce kapalného vstupního materiálu s plazmatem a ukazuje možnosti studia mechanismů růstu nástřiku.
|