|
Význam a korekce chůze u vybraných diagnóz: pes planus
DŘÍZAL, Lukáš
Tato bakalářská práce se zabývá významem a korekcí chůze u pes planus (podélně plochá noha). Teoretická část se jednoduchou formou zaobírá problematikou obecného významu pohybu na organismus jako celek, srozumitelně objasňuje evoluci chodidla, a tudíž i chůze. Dále zahrnuje stručnou ontogenezi chůze dítěte, chůze jako takové a ve finální části se věnuje chodidlu. Data pro praktickou část jsou získána na podkladě kvalitativního výzkumu, který zahrnuje tři pacienty (chlapce). K výzkumu je použito metodických technik: rozhovor, pozorování, kazuistika a analýza dat. Hlavní myšlenkou praktické části této bakalářské práce je snaha o co možná nejefektivnější využití senzomotorické stimulace jak pro bipedální chůzi, tak pro pes planus. Cílem práce je zmapovat význam chůze na lidský organismus a obtíže tím vzniklé. Dalším cílem je informovat především pacienty a laickou veřejnost o správné lokomoci a možnému vlastnímu přičinění k její nápravě. Z výsledků kazuistik vyplívá, že pomocí senzomotorické stimulace lze do určité míry pozitivně ovlivnit klenbu nohy, hluboký stabilizační systém, a tudíž i chůzi člověka.
|
|
Evropská identita učitele
Gröschlová, Andrea ; Walterová, Eliška (vedoucí práce) ; Chvál, Martin (oponent) ; Janík, Tomáš (oponent)
Cílem disertační práce je na základě empirického výzkumu identifikovat a analyzovat nejvýznamnější faktory ovlivňující identifikaci učitelů s Evropou v současnosti, po vstupu ČR do EU. Neověřujeme tedy správnost "evropské identity" učitele, ale chceme diskutovat souvislosti tohoto aktuálního problému. Struktura práce je rozvržena do tří kapitol. Po úvodu, v němž jsou představeny východiska disertační práce, její struktura a vymezeny klíčové pojmy následuje první kapitola, ve které je představen kontext řešení výzkumného problému. Současná společnost prochází rozsáhlými změnami, které jsou vysvětlovány různým způsobem. Jednotlivé teorie se od sebe liší přístupem a teoretickými východisky. Žádná z nich nemá dominantní postavení. Všechny se ale vztahují к pojmům v současnosti velmi frekventovaným, z nichž se soustředíme na pojem globalizace a společnost vědění (Walterová 2006, Pol 2007). Jaké důsledky mají současné společenské změny pro vzdělávání a jak souvisí s řešením výzkumného problému disertační práce? Současný společenský vývoj je podmíněn technologickým rozvojem. Společnost se musí vypořádat jak s tímto technologickým rozvojem, tak i jeho vlivem na kulturní proměny (změna modelu rodiny, životní styl, kultura přežívání a konzumu, mediální kultura), včetně ekonomických a politických procesů (Walterová,...
|
| |
|
Modelling, parameter estimation, optimisation and control of transport and reaction processes in bioreactors.
ŠTUMBAUER, Václav
With the significant potential of microalgae as a major biofuel source of the future, a considerable scientific attention is attracted towards the field of biotechnology and bioprocess engineering. Nevertheless the current photobioreactor (PBR) design methods are still too empirical. With this work I would like to promote the idea of designing a production system, such as a PBR, completely \emph{in silico}, thus allowing for the in silico optimization and optimal control determination. The thesis deals with the PBR modeling and simulation. It addresses two crucial issues in the current state-of-the-art PBR modeling. The first issue relevant to the deficiency of the currently available models - the incorrect or insufficient treatment of either the transport process modeling, the reaction modeling or the coupling between these two models. A correct treatment of both the transport and the reaction phenomena is proposed in the thesis - in the form of a unified modeling framework consisting of three interconnected parts - (i) the state system, (ii) the fluid-dynamic model and (iii) optimal control determination. The proposed model structure allows prediction of the PBR performance with respect to the modelled PBR size, geometry, operating conditions or a particular microalgae strain. The proposed unified modeling approach is applied to the case of the Couette-Taylor photobioreactor (CTBR) where it is used for the optimal control solution. The PBR represents a complex multiscale problem and especially in the case of the production scale systems, the associated computational costs are paramount. This is the second crucial issue addressed in the thesis. With respect to the computational complexity, the fluid dynamics simulation is the most costly part of the PBR simulation. To model the fluid flow with the classical CFD (Computational Fluid Dynamics) methods inside a production scale PBR leads to an enormous grid size. This usually requires a parallel implementation of the solver but in the parallelization of the classical methods lies another relevant issue - that of the amount of data the individual nodes must interchange with each other. The thesis addresses the performance relevant issues by proposing and evaluation alternative approaches to the fluid flow simulation. These approaches are more suitable to the parallel implementation than the classical methods because of their rather local character in comparison to the classical methods - namely the Lattice Boltzmann Method (LBM) for fluid flow, which is the primary focus of the thesis in this regard and alternatively also the discrete random walk based method (DRW). As the outcome of the thesis I have developed and validated a new Lagrangian general modeling approach to the transport and reaction processes in PBR - a framework based on the Lattice Boltzmann method (LBM) and the model of the Photosynthetic Factory (PSF) that models correctly the transport and reaction processes and their coupling. Further I have implemented a software prototype based on the proposed modeling approach and validated this prototype on the case of the Coutte-Taylor PBR. I have also demonstrated that the modeling approach has a significant potential from the computational costs point of view by implementing and validating the software prototype on the parallel architecture of CUDA (Compute Unified Device Architecture). The current parallel implementation is approximately 20 times faster than the unparallized one and decreases thus significantly the iteration cycle of the PBR design process.
|
| |
|
Korekce a kompenzace při měření teplot
Zábranský, Jaroslav ; Janečka, Jan (oponent) ; Vdoleček, František (vedoucí práce)
Teplota je považována za základní veličinu v oblasti průmyslového měřeni, protože na její hodnotě je závislá řada výrobních procesů a regulaci Práce je zaměřena na vlivy, působící negativně na přesnost výsledku měření teploty. Uvádí přehled těchto chyb a jejich možných kompenzací a korekcí s důrazem na časté chyby dynamické. Dynamické vlastnosti je nutné znát pro analýzu a syntézu měřících a regulačních systémů. Součástí je rovněž jednodušší model pro automatické řešení některých vybraných korekcí.
|
|
Časová náročnost základních ošetřovatelských postupů
SOUMAROVÁ, Iveta
Na odděleních v nemocničním zařízení se denně provádí velké množství ošetřovatelských postupů. Tato bakalářská práce ve své teoretické části představuje dvacet základních postupů. Cílem práce bylo zjistit nejčastější ošetřovatelské postupy a zmapovat jejich časovou náročnost. Pro realizaci cíle byla zvolena kvantitativní metoda výzkumu. Technikou sběru dat bylo měření časové náročnosti deseti jednotlivých ošetřovatelských postupů. Ty byly vybrány proto, že jsou prováděny nejčastěji. Tyto postupy byly pozorovány na interním a chirurgickém oddělení Nemocnice České Budějovice. Na obou odděleních probíhalo prvotní pozorování 3 dny. Z celkového počtu bylo vybráno 10 nejčastějších ošetřovatelských postupů shodných obou oddělení. Zastoupení výkonů bylo hodnoceno chí-kvadrát testem v kontingenční tabulce. Dále se na každém oddělení zvlášť doba provedení každého z deseti nejčastějších výkonů desetkrát změřila, a to od přípravy po úklid pomůcek. Časy byly zprůměrovány a prezentovány spolu se směrodatnými odchylkami. Shoda či rozdíl v časové náročnosti byla statisticky otestována pomoci F testu a T testu, kdy použitá hladina významnosti se rovná 5%. Výzkumný soubor tvořily sestry a pomocný ošetřovatelský personál. Výsledky jsou prezentovány v grafech a tabulkách. Významně se na jednotlivých odděleních lišily tyto postupy: podáváni léků per os, podávání stravy, odběr venózní krve a měření tlaku krve. Zjištěná časová náročnost a četnost jednotlivých výkonů mohou sloužit jako podklad pro zdůvodnění počtu členů personálu.
|
|
Práce sestry v psychiatrické ambulanci
HAIKLOVÁ, Veronika
Tato bakalářská práce se zabývá specifiky, která má práce sestry v psychiatrických ambulancích. V teoretické části jsme se zabývali jednak psychiatrií jako oborem, ale i nejčastějšími psychiatrickými diagnózami, kterými pacienti trpí. V empirické části bylo cílem zjistit specifika, která má práce sestry v psychiatrické ambulanci. Dalším cílem bylo zjistit, zda práce sestry v psychiatrické ambulanci může být pro sestru riziková. Z výsledků výzkumného šetření je patrné, že schopnost efektivní komunikace je nejdůležitější předpoklad pro správné vykonávání práce v psychiatrických ambulancích.
|
|
Ošetřovatelský problém: periferní žilní katétr
TOMÁNKOVÁ NOVÁKOVÁ, Monika
Periferní žilní katétr slouží k zajištění přístupu do žilního systému. Jedná se o jeden z nejčastěji využívaných invazivních výkonů ve zdravotnických zařízeních, který spadá do kompetencí a každodenní pracovní náplně sester. Proto může v jakékoliv oblasti této ošetřovatelské péče vzniknout riziko rutinního postupování s následným vědomím či nevědomým pochybením. Periferní žilní katétr je nutné pacientovi zavést, pokud je u něj plánovaná parenterální výživa, léčba infuzemi nebo transfuzemi, aplikace intravaskulárních léčiv či kontrastní látky, léčba rehydratace, odběry krve, které je možné z PŽK provést hned po jeho zavedení a ještě před podáním léčebných látek a také jej zavádíme při neodkladné péči u kriticky nemocných jako je kardiopulmonální resuscitace. Aby byl tento žilní přístup kvalitní a plnil co nejlépe svůj účel, měly by sestry mít co nejvíce vědomostí v problematice této ošetřovatelské péče. Jde především o to, aby se sestry před tímto výkonem zajímaly o potřebné informace o pacientovi, uměly pacienta správně informovat o povaze výkonu, uměly s ním komunikovat, znaly správný postup zavedení, možné kontraindikace, uměly vybrat správné místo i katétr pro zavedení, podaly pacientovi dostatek informací o následné péči o katétr, prováděly správně ošetřovatelskou péči o tento vstup, znaly možné komplikace, které mohou nastat, postupovaly asepticky a tím eliminovaly vznik nozokomiálních nákaz, ale také si uvědomovaly svá možná pochybení. Bakalářská práce je rozdělena na část teoretickou a empirickou. Teoretická část je zaměřena na historii periferních žilních katétrů, jejich indikace a kontraindikace, druhy, potřebné pomůcky, ošetřovatelskou péči, komplikace a jiné. Empirická část obsahuje výzkumné šetření. Cílem práce bylo zmapovat problematiku periferních žilních katétrů v nemocniční praxi, dále zmapovat faktory, které mohou ovlivnit vznik problémů při ošetřovatelské péči u pacientů s periferním žilním katétrem. K těmto cílům byly stanoveny čtyři výzkumné otázky. 1. Jaké jsou zásady ošetřovatelské péče před zavedením periferního žilního katétru? 2. Jaké jsou zásady ošetřovatelské péče u pacientů se zavedeným periferním žilním katétrem? 3. V jakých oblastech ošetřovatelské péče o periferní žilní katétry chybí sestrám znalosti? 4. Jaké pomůcky si sestry připravují k zavedení periferního žilního katétru? Ke zpracování bakalářské práce bylo použito kvalitativní výzkumné šetření. Metody a techniky sběru dat byly polostrukturované rozhovory a zúčastněné pozorování. Výzkumné šetření bylo realizováno pouze na jednom nemocničním oddělení. Šetření bylo anonymní. Ke sběru dat byl použit polostrukturovaný rozhovor. Sestrám v něm bylo položeno 14 otázek (Příloha 8), které byly doplňovány v průběhu rozhovoru o další podotázky. Výsledky jednotlivých rozhovorů byly poté pro přehlednost zpracovány do kategorizačních skupin. Jako další technika sběru dat byla použita metoda zúčastněného pozorování. Vypozorovaná fakta byla průběžně zaznamenávána do předem připraveného pozorovacího archu (Příloha 9). Pozorovány byly stejné sestry, se kterými probíhal rozhovor. Tato bakalářská práce byla psaná tak, aby přinesla základní přehled o problematice periferních žilních katétrů a mohla být použita jako informační materiál pro již zkušené nebo začínající sestry. Jako praktický výstup bakalářské práce byl vypracován standard ošetřovatelské péče o periferní žilní katétr, který těmto sestrám na oddělení chyběl a mohl by jim pomoci v jejich péči o tyto intravenózní vstupy, hlavně ke správnému postupování a eliminování možných pochybení (Příloha 10).
|
| |