|
Analysis of the impact of Russia's armed actions on Finland's security: towards NATO membership
Křížová, Eliška ; Kazharski, Aliaksei (vedoucí práce) ; Ludvík, Jan (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje na finské hodnocení Ruské federace jakožto možné hrozby pro bezpečnost Finska v kontextu ruských ozbrojených akcí - války v Gruzii, anexe Krymu a konfliktu na východní Ukrajině, a plnohodnotné invaze Ukrajiny z roku 2022. Cílem této diplomové práce je prozkoumat posun Finska od absence členství ve vojenské alianci k vyvažujícímu chování ve formě podání žádosti o členství v NATO po zahájení plnohodnotné ruské invaze Ukrajiny v roce 2022. Kromě detailního přehledu teorie rovnováhy hrozeb, jejích kritik a přepracování včetně operacionalizace dimenzí hrozeb, práce obsahuje část věnovanou vývoji finské bezpečnosti. Zvláštní pozornost je věnována historii finsko-sovětských vztahů během druhé světové války a studené války, jež ovlivnily finskou bezpečnostní a obrannou politiku na další desetiletí, zejména s ohledem na členství v NATO, které bylo dlouhou dobu považováno za nepravděpodobné. Analýza finské bezpečnosti je napsána s důrazem na jednotlivé proměnné teorie rovnováhy hrozeb a na jejich roli ve finském hodnocení potenciální bezpečnostní hrozby v podobě Ruské federace v období od války v Gruzii až po plnohodnotnou invazi Ukrajiny. Vzhledem k nedávnému vstupu Finska do NATO nabízí tato práce nový pohled na finské vyvažující chování.
|
|
Game Theoretic Modelling of the International Relations System
Halás, Matúš ; Drulák, Petr (vedoucí práce) ; Plechanovová, Běla (oponent) ; Křivan, Vlastimil (oponent)
Disertační práce usiluje o modelování systému mezinárodních vztahů. Základní výzkumní otázka se snaží zjistit jaké důsledky pro úspěch jednotlivých strategií a pro kooperaci samotnou mají různá nastavení proměnných a vlastnosti systému jako takové. Práce obsahuje dvě prvky charakteristické pro mezinárodní vztahy, a které nemožno najít v jiných modelech: (i) determinace výskytu interakcí pomocí vzdálenosti a síly; a (ii) vznik (ne)důvěry na základě předchozích interakcí. Model stojí na třech pilířích: agentech, prostředí a pravidlech. Hráči se nacházejí v Hobbesovském prostředí vězňova dilematu tak jak je chápáno realisty. Změna výplat reprezentující vnik (ne)důvěry však umožňuje formalizaci teze konstruktivistů o různých podobách anarchie a o vzájemně konstitutivním vztahu struktury a aktérů. Multiagentní počítačové simulace jako metoda zasazená do rámce abduktivního uvažování a sloužící ke generaci dat se stala nutnou vzhledem k chybějící různorodosti empirických informací a nemožnosti experimentů v reálním světě. Zdrojový kód napsán v jazyce C# obsahuje 62 strategií použitých Axelrodem, ke kterým jsem přidal několik dalších potenciálně úspěšných pravidel společně se třemi novými strategiemi odpovídajícím běžnému chování států. S cílem dosáhnou robustnosti výsledků byla aplikace při různých...
|
|
Eduardovský appeasement? Příspěvek k zahraniční politice Velké Británie před první světovou válkou.
Štoudek, Marek ; Soukup, Jaromír (vedoucí práce) ; Kučera, Tomáš (oponent)
Bakalářská práce Eduardovský appeasement? Příspěvek k zahraniční politice Velké Británie před první světovou válkou. se zaměřuje na činy Velké Británie před první světovou válkou a klade si otázku, jestli v této době opravdu uplatňovala Velká Británie appeasement, aby se vyhnula blížící se válce. Zkoumá tedy vztahy k ostatním velmocím té doby a především k Německu. Cílem této práce je tedy zhodnocení politiky Velké Británie a následná aplikace teoretických konceptů na tuto problematiku, což povede k zodpovězení hlavní výzkumné otázky. Tato práce nabízí také alternativní koncepty jako teorii rovnováhy moci, rovnováhy hrozeb a komplexní vzájemné závislosti, které můžou taktéž vysvětlovat činy Velké Británie, namísto appeasementu.
|
|
Iran and Saudi Arabia as regional powers in the Middle East
Kartalová, Petra ; Karásek, Tomáš (vedoucí práce) ; Střítecký, Vít (oponent)
Diplomová práca sa zaoberá vzťahom dvoch regionálnych mocností na Blízkom východe - Iránom a Saudskou Arábiou. Blízky východ predstavuje konfliktný región, kde panuje krehká mocenská rovnováha. Práca pracuje s predpokladom, že špecifická kombinácia vnútorných a vonkajších faktorov viedla k mocenskému vzostupu Iránu. Rovnováha moci sa zmenila a Irán začal pre Saudskú Arábiu predstavovať hrozbu, ktorú je potrebné vyvažovať. Práca najskôr analyzuje teoretické koncepty moci a regiónu v medzinárodných vzťahoch, a následne ponúka definíciu regionálnej mocnosti. Teória rovnováhy hrozieb, ktorej autorom je Stephen M. Walt, vytvára rámec, na základe ktorého je potom iránska hrozba analyzovaná. Posledná kapitola práce je venovaná trom prípadovým štúdiám, kde sú analyticky popisované konkrétne príklady iránskej hrozby a jej vyvažovania Saudskou Arábiou v Bahrajne, Jemene a Libanone.
|
|
Game Theoretic Modelling of the International Relations System
Halás, Matúš ; Drulák, Petr (vedoucí práce) ; Plechanovová, Běla (oponent) ; Křivan, Vlastimil (oponent)
Disertační práce usiluje o modelování systému mezinárodních vztahů. Základní výzkumní otázka se snaží zjistit jaké důsledky pro úspěch jednotlivých strategií a pro kooperaci samotnou mají různá nastavení proměnných a vlastnosti systému jako takové. Práce obsahuje dvě prvky charakteristické pro mezinárodní vztahy, a které nemožno najít v jiných modelech: (i) determinace výskytu interakcí pomocí vzdálenosti a síly; a (ii) vznik (ne)důvěry na základě předchozích interakcí. Model stojí na třech pilířích: agentech, prostředí a pravidlech. Hráči se nacházejí v Hobbesovském prostředí vězňova dilematu tak jak je chápáno realisty. Změna výplat reprezentující vnik (ne)důvěry však umožňuje formalizaci teze konstruktivistů o různých podobách anarchie a o vzájemně konstitutivním vztahu struktury a aktérů. Multiagentní počítačové simulace jako metoda zasazená do rámce abduktivního uvažování a sloužící ke generaci dat se stala nutnou vzhledem k chybějící různorodosti empirických informací a nemožnosti experimentů v reálním světě. Zdrojový kód napsán v jazyce C# obsahuje 62 strategií použitých Axelrodem, ke kterým jsem přidal několik dalších potenciálně úspěšných pravidel společně se třemi novými strategiemi odpovídajícím běžnému chování států. S cílem dosáhnou robustnosti výsledků byla aplikace při různých...
|