|
Škoda v adhezním řízení
Fuková, Barbora ; Richter, Martin (vedoucí práce) ; Beranová, Andrea (oponent)
Škoda v adhezním řízení Abstrakt Škoda je tradiční institut trestního i civilního práva, její význam, účel a pojetí se však v každém ze zmiňovaných odvětví zásadně liší. Specifika obou pojetí škody se střetávají v adhezním řízení, tedy v části trestního řízení, ve které se rozhoduje o civilním nároku poškozeného pocházejícího ze stíhaného trestného činu. Tato práce se zaměřuje na popis vlivu trestního řízení na soukromoprávní nárok poškozeného a srovnává jeho právní osud s osudem téhož nároku uplatněného v civilním řízení. Specifika adhezního nároku jsou zkoumána též v případě použití vybraných odklonů. Samotná povaha adhezního řízení a adhezního nároku je posuzována historickou analýzou právních úprav, počínaje rakouským trestním řádem platným v 19. století, přes právní řády socialistického Československa až po současnou právní úpravu. Z této komparace jsou vyvozeny základní principy adhezního řízení, které definují jeho dnešní podobu. Pozornost je dále zaměřena na zkoumání adhezního nároku prismatem vybraných civilních institutů, jako je například institut promlčení či problematika neplatnosti právního jednání, v jehož důsledku škoda vznikla. Výsledky úvah jsou následně srovnány s rozhodovací praxí českých soudů, která je podrobena kritické úvaze a doplněna o návrhy de lege ferenda. Výsledkem práce je...
|
|
Výpočet výše majetkové újmy způsobené na lesích v oblastech realizací vodohospodářských staveb
Bureš, Petr ; Čermák, Jan (oponent) ; Vala,, Vlastimil (oponent) ; Alexandr, Pavel (vedoucí práce)
Problémovou situací při vzniku škody na lesích následkem stavební činností je celkové její vyčíslení, protože dochází nejen ke škodám na lesním porostu a pozemcích určených pro plnění funkci lesa, ale také ke škodám na vodohospodářské funkci lesa. Vznikem škod na porostu a lesních pozemcích dochází současně k poškození hydrických poměrů. Porušené hydrické poměry na lesních pozemcích mimo jiné, že jsou škodou na životním prostředí (resp. jedné z jeho složek), jsou také majetkovou újmou pro vlastníka lesa, protože přímo ovlivňují výši dodatečných nákladů spojených s jeho hospodařením v lese. Stávající vyhláška MZe ČR č. 55/1999 Sb., o způsobu výpočtu výše újmy nebo škody způsobené na lesích posuzuje pouze újmu či škodu na lesním porostu a pozemku určeném pro plnění funkcí lesa, ale neposuzuje les a jeho ostatní mimo-produkční funkce jako lesní ekosystém. Škoda (majetková újma) na vodohospodářské funkci lesa není výše zmiňovanou vyhláškou řešena. Prvotně formulovaný problém spočívá v nalezení vhodného způsobu řešení jak objektivně vyčíslit majetkovou újmu na lese, vč. škody na vodohospodářské funkci lesa a tím se přiblížit k exaktnosti skutečné škody na lese vznikající v přímé souvislosti s umístěním a realizací staveb.
|
|
Compensation for damage caused by wild animals
Tichý, Ján ; Fabšíková, Tereza (vedoucí práce) ; Stejskal, Vojtěch (oponent)
Náhrada škody spôsobenej voľne žijúcimi živočíchmi Abstrakt Táto diplomová práca sa zaoberá porovnaním inštitútov náhrady škody spôsobenej voľne žijúcimi živočíchmi v rámci právnej úpravy Slovenskej republiky a Českej republiky. Spoločným menovateľom týchto inštitútov je skutočnosť, že objekt, ktorý škodu spôsobil (teda voľne žijúci živočích) nemá z právneho hľadiska žiadneho majiteľa, jedná sa o res nullius. Preto zákonodarcovia v porovnávaných právnych poriadkoch vytvorili tieto inštitúty, aby nedochádzalo k "živelnému" loveniu daných živočíchov. Prácu tvoria štyri hlavné časti, v rámci prvej časti sa venujem teoretickým východiskám, definíciám využívaným v jednotlivých právnych poriadkoch a ich ekvivalentom. Postupne definujem pojmy ako zviera, živočích, zver, voľne žijúci živočích, zvlášť chránený živočích, určený živočích a podobne, podľa toho, aký pojem ktorý zákonodarca využíva. Prvá časť tak predstavuje teoretický základ pre nasledujúce časti práce. Druhá a tretia časť sú z veľkej časti podobné, keďže systém ich spracovania som držal čo najpodobnejší. Druhá časť obsahuje podrobnú analýzu zákona o poskytování náhrad škod a zákona o myslivosti (v rozsahu úpravy náhrady škody spôsobenej zverou). V tejto časti sa venujem analýze právnej úpravy týchto inštitútov, ale aj rozhodovacej praxi súdov pri...
|
|
Srovnání právní úpravy odpovědnosti za škodu v českém a rakouském občanském právu
Lorenc, Jan ; Švestka, Jiří (vedoucí práce) ; Salač, Josef (oponent)
Tématem této diplomové práce je "Srovnání právní úpravy odpovědnosti za škodu v českém a rakouském občanském právu". Cílem této diplomové práce je poskytnout základní přehled o daném tématu a upozornit na hlavní rozdíly a podobnosti v českém a rakouském občanském právu upravujícím odpovědnost za škodu. Těžiště práce leží ve srovnání mimosmluvní odpovědnosti za škodu, tzn. náhrada škody z protizákonného jednání (deliktní právo) a objektivní odpovědnosti. Práce má dokázat, zda úprava občanskoprávní odpovědnosti za škodu v tradičním rakouském zákoníku - Všeobecném občanském zákoníku (dále jen "ABGB") - je podobná právní úpravě v českém zákoníku a zda ABGB také byl inspirací pro nový český občanský zákoník. Diplomová práce se skládá ze šesti hlavních kapitol, přičemž jádro práce je možno nalézt ve druhé, čtvrté a páté kapitole. První kapitola popisuje historický vývoj civilního práva v Rakousku a v Česku. Druhá kapitola se zaměřuje především na vymezení základních pojmů jako je "odpovědnost za škodu" a "náhrada škody" a předpoklady jejich vzniku. V této kapitole jsou popsány nejdůležitější rozdíly a je rovněž poukázáno na podobnosti obou zákoníků v oblasti pojmosloví a předpokladů odpovědnosti za škodu. Ve třetí kapitole je popsáno systematické zařazení odpovědnosti za škodu v ABGB a v českém zákoníku...
|
|
Ekonomická analýza práva v oblasti odpovědnosti za škodu
Przeczek, Michal ; Bažantová, Ilona (vedoucí práce) ; Borkovec, Aleš (oponent)
Resumé Ekonomická analýza práva v oblasti odpovědnosti za škodu Tato diplomová práce se zaměřuje na využití ekonomické analýzy práva, jakožto přístupu, který díky svým specifickým metodologickým postupům umožňuje alternativní pohled na jednotlivé právní instituty. Ačkoliv jde svým původem o teoretický směr vzniklý v prostředí angloamerického práva, které je nadále jeho doménou, práce poukazuje také na eventuální přesahy do oblasti kontinentálního právního systému. Jako příklad možné aplikace jsou pak zkoumány otázky spojené s občanskoprávní odpovědností za způsobenou škodu. Úvodní kapitola práce se zabývá obecným představením směru ekonomické analýzy práva. Nejdříve je stručně popsán jeho historický vývoj včetně vazeb na některé příbuzné směry a školy. Dále je věnována pozornost základním východiskům, zaměření výzkumu, pojmům a také metodologii. Ve druhé části jsou zmíněna specifika aplikace ekonomického přístupu vztahující se k otázce odpovědnosti za škodu. Je tak popsán pohled na volbu mezi subjektivní a objektivní formou odpovědnosti, problematika příčinné souvislosti a procesních aspektů uplatňování nároků vyplývajících ze způsobené škody. Zvláštní pozornost je věnována Learned Handovu testu, tedy metodě pro posuzování naplnění podmínek odpovědnosti za škodu vytvořené judikaturou. Tato metoda je přitom...
|
|
Náhrada škody v obchodních závazkových vztazích. (Ne)možnost smluvní limitace škody v České republice v porovnání s Německem
Petrová, Veronika ; Horáček, Vít (vedoucí práce) ; Liška, Petr (oponent)
in original language Účelem předkládané práce je důkladná analýza situace týkající se problematiky náhrady škody v obchodních závazkových vztazích v České republice a její porovnání s německou a evropskou právní úpravou. Cílem práce je ukázat, že v České republice je právně přípustná smluvní limitace rozsahu náhrady škody mezi podnikateli. V práci se pokouším ověřit hypotézu, jejíž přesná formulace je následující: "Právní kultura v České republice, zejména chování jednotlivých podnikatelských subjektů v obchodních závazkových vztazích, směřuje k umožnění smluvní limitace náhrady škody v obchodních závazkových vztazích."
|
|
Odpovědnost zaměstnance za škodu způsobenou zaměstnavateli
Hinterbuchner, Lukáš ; Štangová, Věra (vedoucí práce) ; Vysokajová, Margerita (oponent)
Název diplomové práce: Odpovědnost zaměstnance za škodu způsobenou zaměstnavateli Tématem dané práce je odpovědnost zaměstnance za škodu. Práce nabízí především ucelený pohled na současnou právní úpravu dané oblasti pracovního práva. Hlavním cílem práce je analyzovat současnou pracovněprávní úpravu odpovědnosti zaměstnance za škodu, kterou způsobí zaměstnavateli, kdy za tímto účelem jsou rozebrány jednotlivé typy odpovědností, které Zákoník práce rozlišuje. Detailně se u každého typu odpovědnosti práce zaobírá především konkrétními podmínkami, které musejí být splněny, aby byla založena odpovědnost zaměstnance za škodu, kdy není opomenuto případné možnosti zaměstnance se liberovat. Práce je rovněž zaměřena na hlavní rozdíly, kterými se od sebe jednotlivé typy odpovědností navzájem odlišují. Velká pozornost je v práci věnována rovněž provázanosti pracovního práva s ostatními právními odvětvími, zejména pak s právem občanským, se kterým má vztah nejbližší, kdy pochopení tohoto vzájemného vztahu je velmi podstatné pro pochopení celé dané problematiky. Práce není koncipována pouze jako teoretická, ale je zahrnut i praktický pohled na dané téma, které se prolíná zejména s rozhodovací praxí soudů, která tak poskytuje odpovědi na některé nejasnosti vzniklé při výkladu právních norem zakotvených především...
|
|
Odpovědnost za škodu a náhrada újmy v pracovním právu
OBORNÍKOVÁ, Barbora
Tato bakalářská práce se zabývá odpovědností zaměstnavatele a zaměstnance za škodu a různými právy a povinnostmi stanovenými pro každého z obou účastníků pracovněprávních vztahů. Nejprve byla řešena problematika odpovědnosti za škodu a jejího rozdělení, bezpečnosti práce a prevence, a to především na základě studia Zákoníku práce. Tento teoretický legislativní základ byl porovnáván s každodenní realitou v existujících podnicích. Následně bylo zjištěno, jak efektivní jsou systémy bezpečnosti v těchto podnicích a jak jsou schopné zabránit případům nutnosti řešit náhradu škody.
|
|
Odpovědnost zaměstnance za škodu s přihlédnutím k judikatuře
Mikulecká, Zuzana ; Bělina, Miroslav (vedoucí práce) ; Pichrt, Jan (oponent)
Název diplomové práce v českém jazyce Odpovědnost zaměstnance za škodu s přihlédnutím k judikatuře Resumé Cílem této mé diplomové práce bylo popsat a zhodnotit hlavní aspekty právní úpravy odpovědnosti zaměstnance za škodu v pracovním právu s ohledem na judikaturu soudů. Pro toto popsání a zhodnocení platné právní úpravy jsem při zpracování práce použila analyticko deskriptivní metody. Práce je rozdělena do osmi kapitol, z nichž každá se zabývá jednotlivými druhy odpovědnosti zaměstnance za škodu. První kapitola je tvořena úvodním obecným popisem odpovědnosti zaměstnance v pracovněprávních vztazích. Další následující kapitoly se potom zaměřují na českou právní úpravu v této oblasti a související judikaturou soudů. Ve druhé kapitole je poukázáno na důležitý význam předcházení škodám. Kapitola je rozdělena na tři další podkapitoly. První z nich se zabývá obecnou prevenční povinností zaměstnance a druhá popisuje zvláštní oznamovací povinnost zaměstnance v případě hrozící škody. Ve třetí podkapitole je pozornost věnována zvláštní povinnosti zaměstnance zakročit proti škodě hrozící jeho zaměstnavateli. Navazující kapitola třetí popisuje odpovědnost zaměstnance za nesplnění povinnosti k odvrácení škody. Kapitola je členěna na jednu podkapitolu, která je zaměřena na rozsah náhrady škody při odpovědnosti za...
|
|
Občanskoprávní odpovědnost v případě nerespektování dříve vysloveného přání
Mayerová, Vendula ; Holčapek, Tomáš (vedoucí práce) ; Salač, Josef (oponent)
Shrnutí Občanskoprávní odpovědnost v případě nerespektování dříve vysloveného přání Účelem této diplomové práce je analýza a popis problematiky občanskoprávní odpovědnosti ve specifickém případě nerespektování pacientova dříve vysloveného přání lékařem. Institut dříve vysloveného přání byl do českého právního řádu poprvé zaveden Úmluvou o lidských právech a biomedicíně v roce 2001 a později zákonem č. 372/2011 Sb., zákon o poskytování zdravotních služeb. Ačkoli již nelze považovat dříve vyslovené přání za nový institut českého práva, není v praxi příliš využíván. K tématu občanskoprávní odpovědnosti v předmětném případě dosud nebyla vytvořena judikatura a praxe trpí fatálním nedostatkem zkušeností. Nejistota ohledně nastíněné problematiky způsobuje, že lékaři se zdráhají zřídka se objevující dříve vyslovená přání respektovat, neboť se obávají případné trestní odpovědnosti za neposkytnutí zdravotní péče nebytné pro záchranu života pacienta. Tato diplomová práce se snaží vyzdvihnout váhu pacientovy svobodné vůle a současně poukazuje na skutečnost, že i záchrana pacientova života může způsobit nežádoucí právní odpovědnost lékaře. Zabývá se primárně analýzou a rozborem této odpovědnosti v kontextu obecné úpravy občanskoprávní odpovědnosti v českém právu a pokouší se také nastínit problematiku možných nároků...
|