|
Demokratizace Portugalska a Rumunska: je možné zkoumat přechody?
Kasper, Petr ; Kučera, Rudolf (vedoucí práce) ; Šušlíková, Lada (oponent)
Ve své práci se pokusím zodpovědět otázku "Je možné studovat přechody k demokracii podle jednotných modelů?" Odpověď budu hledat na případech Rumunska a Portugalska, tedy na dvou státech, ve kterých mělo autoritářství formu personální diktatury a bylo odstraněno bez spolupráce vlády. Mým předpokladem je, že se zkoumání podle jednotného modelu není možné a pokusím se pro toto tvrzení najít důkazy. V práci vycházím z teoretických prací Samuela P. Huntingtona, Vladimíry Dvořákové a Jiřího Kunce, kteří se zabývají typy přechodů k demokracii. Dvořáková a Kunc pak ještě popisují etapami těchto přechodů. Z práce Adama Przeworského využívám náhled na příčiny demokratizace. Pohledem těchto teoretických konceptů budu zkoumat konkrétní případy demokratizace v Rumunsku a Portugalsku. K tomu využiji díla Miroslava Tejchmana, Kurta W. Treptowa a Jiřího Kociana v případě Rumunska a Jana Klímy, Simony Binkové, Zuzany Budinové a Kennetha Maxwella v případě Portugalska.
|
|
Specifika srbského a rumunského slovesného folkoru - kouzelné pohádky
Krucká, Barbora ; Otčenášek, Jaroslav (vedoucí práce) ; Sochorová, Ludmila (oponent)
Práce se zaměřuje na zmapování historických okolností sběru ústní lidové slovesnosti na území Srbska a Rumunska a na kulturní, náboženské, geografické a politické vlivy, které formovaly folklorní tradici těchto etnik. Popisuje roli, kterou ústní lidová slovesnost v daných prostředích hrála. Historické okolnosti a zmíněné vlivy jsou následně porovnány. Práce obsahuje přehled překladů pohádkových sbírek z daných jazyků do češtiny. Následně se zaměřuje na komparaci konkrétních pohádkových textů z vybraných sbírek, srovnání jednotlivých pohádkových motivů a elementů srbských a rumunských kouzelných pohádek.
|
|
Ion Iliescu a jeho role při formování moderní rumunské demokracie
Kocian, Jiří ; Tejchman, Miroslav (vedoucí práce) ; Šístek, František (oponent)
Rumunský přechod k demokracii po roce 1989 byl ve významné míře determinován formou předchozího režimu. Osobní diktatura Nicolae Ceaușeska a extrémně silný tlak, který byl vyvíjen na opozici, zamezil v Rumunsku existenci významnějších disidentských skupiny, nebo center, které se mohly na svržení jeho moci podílet. V překotných a dosud nejasných událostech prosince 1989 se proto k moci dostala různorodá Fronta národní spásy, do jejíhož čela se postavil Ion Iliescu. Jako bývalý stranický funkcionář odstavený z čelných pozic po neshodách s Ceaușeskem převedl téměř kompletní komunistickou strukturu včetně tajné služby Securitate pod nové vedení. Likvidace minulého režimu proběhla ve skutečnosti likvidací bývalého prezidentského páru a odsouzením několika generálů tajné služby. Iliescu následně koncentroval dostupné mocenské prostředky kolem Fronty národní spásy a na rozdíl od původních prohlášení zdržoval proces demokratizace. Režim, v jehož čele stanul Ion Iliescu, vykazoval ve svých ideových projevech a technologii udržování moci zřetelnou podobnost s obdobím komunistické vlády, přesto fungoval ve formálně demokratickém rámci. Proto se podařilo opozici v roce 1996 převzít moc bez výraznějších konfliktů a plně v intencích ústavní demokracie.
|
|
Český Banát na počátku 21. století
Traxmandl, Jiří ; Pargač, Jan (vedoucí práce) ; Hejzlarová, Tereza (oponent)
Český Banát na počátku 21. století Tato bakalářská práce se zabývá životem českých krajanů v rumunském Banátě. Přibližuje osídlení této oblasti, vznik českých vesnic a život v nich. Češi sem přišli před již takřka dvěma stoletími a atmosféra jejich domovů je charakteristická. V současnosti žijí v šesti vesnicích. Jejich způsob obživy se na počátku 21. století začíná měnit. Poslední dobou totiž do této oblasti přijíždí každým rokem čím dál více českých turistů. Zachová si Banát svou tvář, nebo se stane turistickou atrakcí?
|
|
Srovnání českých obcí Svatá Helena a Rovensko v rumunském Banátu: v oblasti dopravní dostupnosti, vybavenosti obce a prostorových vazeb místních obyvatel
Kresl, Zdeněk ; Freidingerová, Tereza (vedoucí práce) ; Horálek, Adam (oponent)
Svatá Helena a Rovensko jsou dvě ze šesti ryze českých obcí na rumunské straně Banátu. Nepříliš početná česká komunita zde žije již bezmála 200 let. I přes tuto dlouhou dobu a v obklíčení dalších etnik, především Rumunů a Srbů, si krajané dokázali udržet svůj jazyk, tradice a příslušnost k českému národu. Po roce 1990 odchází velká část obyvatel těchto obcí do tehdejšího Československa. Tento migrační proud trvá i nadále. Vylidňování obcí s sebou přináší obavy týkající se budoucnosti obce. Bakalářská práce se v první části zabývá historií krajanů v oblasti a formám pomoci z Česka. Ve druhé části je popsána současná situace ve dvou šetřených obcích týkající se dopravní dostupnosti, vybavenosti vesnic, mobility a prostorových vazeb místních obyvatel. Druhá část byla vypracovaná přímým šetřením v terénu a s pomocí výpovědí místních. V závěru je provedeno srovnání obcí a shrnuty závěry terénního šetření.
|
|
Český Banát - vymírající komunita nebo oblast s perspektivní budoucnosti?
Blümelová, Iva ; Freidingerová, Tereza (oponent) ; Dzúrová, Dagmar (vedoucí práce)
Český Banát je území v Rumunsku, ve kterém žije v šesti typicky českých obcích početná česká komunita. Po více než 180 let si udržela český jazyk, tradice, zvyky i způsob života. Po změně režimu v roce 1989 mnoho obyvatel odchází do rumunských měst nebo zpět do České republiky. Práce se zabývá historií osídlení, vývojem počtu obyvatel, způsobem obživy a školstvím v těchto obcích. Na základě šetření, které proběhlo ve školách, jsou zpracovány názory a postoje mladé generace o představách budoucího života. Protože formy pomoci směřující do oblasti z České republiky jsou pro budoucí vývoj důležité, je jim věnována samostatná kapitola. Na závěr je nastíněna možná budoucnost této komunity, která je nyní díky reemigraci ve velkém ohrožení. Klíčová slova: Češi v zahraničí, Banát, Rumunsko
|
|
Novodobí reemigranti z rumunského Banátu, jejich očekávání spojená s přesídlením, adaptace a integrace v Česku
Kresl, Zdeněk
České vesnice v rumunském Banátu vznikly v první polovině 19. století na popud úřadů za účelem dosídlení hornatých oblastí tehdejší vojenské hranice. Nepříliš početná česká komunita si v oblasti obklopené dalšími národy zachovala do dnešních dní české zvyky, hovoří výhradně česky a hrdě se hlásí ke svému původu. V průběhu 20. století zasáhly české obce tři reemigrační vlny, následkem nichž část místních přesídlila do země původu svých předků. Tyto události se výrazně zapsaly do historie obcí a významně pozměnily jejich populační strukturu. Poslední vlna reemigrací započala v roce 1989 v souvislosti s otevřením hranic, usnadněním celého procesu přesídlení a trvá prakticky dodnes. Zejména mladí lidé přicházejí na území Česka především s vidinou lepšího zaměstnání, vyšších výdělků a s tím spojeným zvýšením životní úrovně. Tato očekávání jsou však mnohdy přehnaná a zcela nerealistická. Diplomová práce se v první části věnuje teoretickému zarámování celé práce, historii české komunity a jednotlivým reemigračním vlnám, které ji postihly. Prostor je věnován i popisu trvajícího českého zájmu ze strany úřadů i nevládních organizací a zákonů, které se krajanů přímo dotýkají. Druhá část práce byla vypracována na základě výzkumu, v jehož rámci se autor pokusil nalézt odpovědi na předem stanovené otázky týkající...
|
|
Návrh marketingové strategie pro firmu ITAB, s.r.o. na rumunském trhu
Koudela, Tomáš ; Šimberová, Iveta (oponent) ; Heralecký, Tomáš (vedoucí práce)
Cílem této diplomové práce je návrh marketingové strategie firmy. V první části jsou předloženy teoretické poznatky z oblasti marketingu, marketingové strategie, analýzy konkurence a způsobů proniknutí na trh. V druhé části je představena společnost a provedena analýza současného stavu. Dále se práce zabývá analýzou situace a konkurence na rumunském trhu (vyhledáváním potencionálních distributorů a jejich hodnocením). Na základě provedené analýzy je navržena vhodná marketingová strategie, varianty proniknutí na dané trhy a propočet nákladů. Tyto varianty jsou následně vyhodnoceny a vybrána nejvhodnější.
|
|
Komparace vývoje vybraných složek ekonomické svobody u Slovenska a Rumunska mezi roky 2000 - 2013
Kožený, Aleš ; Ševčíková, Michaela (vedoucí práce) ; Procházka, Pavel (oponent)
Cílem bakalářské práce je evaluace vývoje ekonomické svobody na Slovensku a v Rumunsku v období jejich vstupu do Evropské unie. Teoretická část se zabývá teorií ekonomické svobody a metodikou jejího měření. Dále seznamuje s procesem rozšiřování Evropské unie a problematikou jednání o přistoupení. V praktické části zkoumá vývoj ekonomické svobody na Slovensku a v Rumunsku pomocí regresní analýzy. Práce analyzuje konkrétní politická a ekonomická opatření těchto států a jejich dopad na výsledný rating ekonomické svobody. Ten poté porovnává s vývojem HDP. Na příkladu Slovenska a Rumunska práce potvrzuje hypotézu, že tempo růstu ekonomické svobody a procesu liberalizace jednotlivých přistupujících zemí klesá po jejich začlenění do Evropské unie.
|
|
Does European Union and national regional policy correlate with a decrease in unemployment rate in Romania?
Gorda, Diana ; Ševčíková, Michaela (vedoucí práce) ; Prokop, Jaromír (oponent)
The bachelor thesis aims at answering the question if the regional and European Union Cohesion policy correlates with a decrease in unemployment rate in Romania. The thesis starts the analysis with a controversial theoretical background, including the convergence and divergence views and the related economic theories, as Solow and AK models. The study proceeds to a short description of the Cohesion Policy, its funds and targeted aims. The bachelor thesis then analyses the challenges of the Romanian labor market, the reasons that bring to a non-competitive labor environment, and further on focuses on the vulnerable groups of population most affected by unemployment. At the same time, at this section the paper provides a final distinction between two time horizons: before joining and after joining the European Union. The last part of the research is composed of an empirical work concerning Cohesion policy funding and the effectiveness on a macroeconomic indicator, as unemployment. The correlation between unemployment rate and Cohesion Policy is found to be negative, as expected from the theoretical background.
|