|
Edukace pacienta s nově diagnostikovaným onemocněním diabetes mellitus 2. typu
Herentinová, Marie ; Kordulová, Pavla (vedoucí práce) ; Bohuslavová, Monika (oponent)
Úvod do problematiky a význam tématu: Počet pacientů s diabetes mellitus 2. typu každoročně narůstá. Ač je u tohoto onemocnění důležitá genetická predispozice, na vzestupném trendu se prokazatelně významně podílí nezdravý životní styl. Nevhodná skladba stravy s převahou sacharidů, nedostatek pravidelného pohybu a posléze vzestup hmotnosti patří mezi hlavní faktory. Diabetes je potenciálně závažné onemocnění, které pokud není adekvátně léčeno, může způsobit těžké až invalidizující komplikace, jakými jsou selhání ledvin se závislostí na dialýze, amputace končetin či slepota. Léčba tohoto onemocnění je založena jak na nefarmakologických opatřeních v podobě úpravy stravovacích zvyklostí a navýšení pohybu, tak na farmakoterapii. Nedílnou součástí je důsledná, opakovaná a efektivní edukace (Karen & Svačina, 2020). Metodika: Pro vypracování bakalářské práce jsem si vybrala případovou studii pacienta, kterému bylo diagnostikováno onemocnění DM 2. typu. Na konkrétním případu jsou uváděny edukační postupy. Cíl práce: Vedení základní edukace v počátku zjištění diagnózy. Provedení navazující komplexní edukace, která již prohlubuje nabyté znalosti a dovednosti ze základní. A realizace reedukace se zaměřením na specifické obtíže pacienta a jeho motivaci. Výsledky: Aplikace edukačních postupů dle aktuálních...
|
|
Znalosti pacientů s diabetem mellitem 2. typu o výživě a pohybové aktivitě
Valentová, Lucie ; Matoulek, Martin (vedoucí práce) ; Hásková, Aneta (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na znalosti pacientů trpících diabetem mellitu 2. typu. Hlavním cílem práce je zjistit do jaké míry jsou tito pacienti edukovaní ohledně diabetu mellitu 2. typu, a to i v závislosti na délce trvání onemocnění a na tom, zda navštěvují nutričního terapeuta. Práce je členěna na teoretickou a praktickou část. Teoretická část podává obecné informace o diabetu mellitu. Je zde okrajově popsána funkce slinivky břišní, dále historie diabetu mellitu, definice a klasifikace. Podrobněji je pak rozebrán diabetes mellitus 2. typu, jeho patogeneze, klinický obraz, diagnostika, screening, terapie a přidružené komplikace jak akutní, tak chronické. V rámci terapie diabetu mellitu 2. typu je nejvíce rozebrána nefarmakologická léčba, do které spadají dietní opatření a fyzická aktivita. Praktická část byla vytvořena na základě kvantitativního výzkumu, který probíhal pomocí dotazníkového šetření. Sběr dat probíhal od prosince 2019 do března 2020. Na lůžková oddělení a do ambulancí nemocnice v Jičíně bylo rozdáno 150 dotazníků. Navrátilo se 106 dotazníků, z toho 24 jich muselo být pro neúplné nebo nesprávné vyplnění vyřazeno. Výzkumný vzorek tedy obsahoval 82 respondentů. U těchto respondentů pak byla porovnávána míra edukovanosti podle otázek, které byly zodpovězeny správně nebo částečně...
|
|
Návrat do života po PICS, na podkladě akutního respiračního selhání
Šoltýsová, Veronika ; Hocková, Jana (vedoucí práce) ; Pucholtová, Romana (oponent)
Úvod: Díky pokroku dnešní medicíny, hlavně terapeutických možností, dochází k nárůstu pacientů, kteří překonají kritické onemocnění akutní respirační selhání, a tím jsou vystaveni velkému stresu a vlivu intenzivní péče. Můžeme tedy říci, že téměř každý pacient trpí alespoň jedním příznakem post intenzívního syndromu (PICS). Teoretická část diplomové práce popisuje problematiku akutního respiračního selhání a PICS. Podklady pro diplomovou práci byly čerpány z rešerše vypracované Národní lékařskou knihovnou a vyhledaných zdrojů v odborných databázích (PupMed, ResearchGate, ScienceDirect apod.) Cíl práce: Cílem této diplomové práce je prozkoumat a zhodnotit fyzický i psychický stav pacientů po překonání akutního respiračního selhání a jejich návrat do běžného života s PICS. Z tohoto hlavního cíle jsme stanovili dílčí cíle práce s výzkumnou otázkou, zda příznaky PICS mohou být ovlivněny délkou umělé plicní ventilace. Metodologie: Pro výzkumné šetření a sběr dat k této diplomové práci bylo provedeno kvantitativní výzkumné šetření u pacientů s akutním respiračním selháním za použití standardizovaných dotazníků: DEMMI, ADL, IADL, HADS, MAF, SF 36 a fyzických testů: 30-s SCT, 6 MWT a použití náramku Garmin Vívofit. Data jsme odebírali celkem ve čtyřech časových obdobích a to data odebraná na ARO zaměřená...
|
|
Role zaměstnavatelů při prevenci civilizačních onemocnění
Kollerová, Martina ; Lipšová, Vladimíra (vedoucí práce) ; Kožená, Ludmila (oponent)
Cílem této diplomové práce je definovat roli zaměstnavatelů při prevenci civilizačních onemocnění, přesněji prozkoumat existující účinné možnosti prevence civilizačních onemocnění, které může zaměstnavatel nabízet na pracovišti. Zjistit postoje zaměstnavatelů v České republice k těmto možnostem prevence a porovnat je s postoji zaměstnanců. Na případové studii dále demonstrovat účinnost vybraného nástroje prevence na pracovišti. V teoretické části jsou definovaná klíčová civilizační onemocnění, jejich prevalence a incidence v globálním měřítku a v ČR. Popsány jsou hlavní rizikové faktory těchto onemocnění s důrazem na ovlivnitelné rizikové faktory životního stylu. Výsledky rešerše nejnovějších přehledových studií sumarizují aktuální vědecky podložené informace o vlivu klíčových faktorů životního stylu v prevenci civilizačních onemocnění. Možnostmi ovlivňování rizikových faktorů civilizačních onemocnění ze strany zaměstnavatelů se zabývá analýza dostupné zahraniční literatury. Jejím cílem je najít hlavní oblasti intervence na pracovišti ze strany zaměstnavatele, srozumitelně je definovat a dále v praktické části zjišťovat rozsah využívání zaměstnavateli v ČR, zájem o využití v budoucnosti a míru zájmu účastnit se těchto oblastí intervence ze strany zaměstnanců v ČR. V praktické části práce bylo...
|
| |
|
Detekce chůze a stanovení počtu kroků s využitím chytrého telefonu
Kočendová, Kateřina ; Vítek, Martin (oponent) ; Němcová, Andrea (vedoucí práce)
Práce je zaměřena na detekci chůze a běhu a následné stanovení počtu kroků. Testování je provedeno na několika záznamech běžné denní fyzické aktivity člověka, které obsahují úseky klidu, chůze a běhu. Záznam je snímán pomocí akcelerometru v chytrém telefonu. Pro rozlišení aktivity je použito metod s využitím průměru, variačního koeficientu a na závěr je testována metoda s využitím vlnkové transformace. Pro stanovení počtu kroků v úsecích chůze a běhu jsou využity základní statistické veličiny. Algoritmus na detekci fyzické aktivity i algoritmus pro stanovení počtu kroků jsou podrobeny optimalizaci a následně otestovány sadou signálů.
|
|
Porovnání dat z chytrých telefonů, náramků a specializovaných zařízení
Kačníková, Diana ; Smital, Lukáš (oponent) ; Němcová, Andrea (vedoucí práce)
Táto bakalárska práca sa zaoberá porovnávaním dát z chytrých telefónov, náramkov a špecializovaných zariadení. V práci je zahrnutý popis možností záznamu pomocou rôznych zariadení ako je chytrý telefón, náramok Axivity AX3 a Fitbit Alta HR. Pomocou týchto zariadení boli nasnímané signály s rôznymi umiestneniami a vzorkovacími frekvenciami. Takto nasnímané signály sa implementovali na tri vytvorené algoritmy pre klasifikáciu aktivít. Pre každý signál sa vypočítala presnos[ detekcie a na základe týchto presností sa porovnali zariadenia, umiestnenia zariadení a vzorkovacie frekvencie. Stanovila sa ideálna kombinácia vzorkovacej frekvencie, umiestnenia a typu snímacieho zariadenia.
|
|
Klasifikace signálů denní aktivity nasnímaných zařízením Faros
Šalamoun, Jan ; Vítek, Martin (oponent) ; Smíšek, Radovan (vedoucí práce)
Téma této diplomové práce je klasifikace signálů denní aktivity nasnímaných pomocí zařízení Faros. Zařízení Faros je malé kompatibilní zařízení spojující elektrokardiogram a tříosý akcelerometr. První částí diplomové práce je prostudování možností záznamu aktivity člověka pomocí akcelerometru a záznamníku EKG. V další části byly na každém z deseti dobrovolníků nasnímány data osmi různých denních aktivit. Pro data jsou vytvořeny algoritmy pro automatické rozpoznání daných aktivit v programovacím prostředí Matlab. Dále byli na nasnímaná data použity vytvořené algoritmy, které byly porovnané s manuálně zaznamenanou referencí. V závěru práce se statisticky porovnali použité algoritmy a vyhodnotí získané výsledky.
|
|
Monitoring glykémií u diabetiků za specifických situací
Kuntová, Vendula ; Matoulek, Martin (vedoucí práce) ; Váchová, Alena (oponent)
Správně provádění selfmonitoring u diabetiků vede k uspokojivé kompenzaci diabetu. Kontinuální monitorace glykémie patří mezi jeho nejmodernější metody a je díky ní možné zjistit až 4x více závažných výkyvů glykémie, než při měření glukometrem. Tato bakalářská práce se zabývá kontinuálním monitorováním glykémie u diabetičky 1. typu. Cílem práce bylo popsat změny glykémie při specifických fyzických aktivitách v závislosti na jídelníčku a denním režimu. Dále tyto změny analyzovat a predikovat další vývoj glykémie. Teoretická část shrnuje základní informace o diabetes mellitus. Dále se zaměřuje především na akutní komplikace diabetu, monitoraci glykémie a možnosti inzulinových režimů. V praktické části je vyhodnocen pacientčin jídelníček, fyzická aktivita a záznamy ze senzoru. Vyhodnocení je provedeno pomocí přehledných tabulek a grafů. Detailní rozbor glykémií byl proveden celkem na třinácti dnech. Byly zde popsány příčiny vzniku hyperglykémií a hypoglykémií v souvislosti s přijatou stravou, množstvím aplikovaného inzulinu, fyzickou aktivitou a denním režimem. Výsledky rozboru glykémie ukazují, že nejčastější příčinou hyperglykémie pacientky byl stres v práci, často kombinovaný se špatným odhadem sacharidů v potravě. K hypoglykémiím docházelo zejména při fyzické aktivitě, ale efekt pohybu dozníval i...
|
|
Fyzická aktivita jako náplň volného času ve 20. století. Srovnání Sokola a fitnesscentra
JANDEJSKOVÁ, Markéta
Práce se zabývá fyzickou aktivitou vykonávanou jako náplň volného času ve 20. století. Porovnává mezi sebou dvě zařízení zajišťující a poskytující zázemí pro rozvoj tělesné zdatnosti, kterými jsou Sokol a fitnesscentrum. Jejich detailní popis a problematiku obsahuje Teoretická část práce. Praktická část práce pak vychází z předpokladu naplnění populační potřeby po aktivním trávení volného času. Pomocí kvalitativních metod výzkumu zjišťuje možný pozitivní přínos Sokola a fitnesscentra pro cílovou skupinu a zároveň obě zařízení mezi sebou konfrontuje na základě zjištěných informací. Získaná data z výzkumu jsou pak porovnávána s teoretickým podkladem.
|