| |
|
The change of normative perception and thinking about the Nuclear Sharing within NATO
Kořínek, David ; Ludvík, Jan (vedoucí práce) ; Beneš, Jan (oponent)
Primárním cílem této práce je analyzovat vývoj normativního vnímání a uvažování o jaderných zbraních a jejich sdílení v rámci NATO. V samotném centru zájmu této práce leží koncept sdílení jaderných zbraní Severoatlantické aliance, který však nemůže být zkoumán bez obdobné analýzy zaměřené na vnímání a uvažování o jaderných zbraních samotných. Tato práce je rozdělena do tří kapitol. První kapitola vysvětluje historickou pozici jaderných zbraní v rámci struktur NATO a minulost konceptu jejich sdílení ve vztahu ke Smlouvě o nešíření jaderných zbraní. Taktéž představuje základní teoretickou debatu a definici konceptu. Kapitola dvě pak vysvětluje metodologický rámec práce, popisuje set analyzovaných dokument a pravidla pro jejich kódování. Pro účely této práce jsem se rozhodl použít software pro obsahovou analýzu NVivo 12. Poté následuje kapitola tři, která vizualizuje a vysvětluje výsledky obsahové analýzy zpracované na základě schématu popsaného v kapitole dvě.
|
|
NATO's Deterrence strategy: causes of shortcomings when facing Russian hybrid strategy
Ellis, Joseph ; Ludvík, Jan (vedoucí práce) ; Hynek, Nikola (oponent)
The Relationship between Russia and NATO is a subject which finds itself continuously popular and relevant throughout discussion of international security. Yet, there is relatively large disagreements on how a conflict between the two actors would play out and how strong their given strategies are, in this case being how successful or strong should NATO's deterrence strategy be considered. Due to this, this paper will explore the main point of: What are the causes or reasonings behind the shortcomings of NATO deterrence strategy when facing a Russian Hybrid Strategy? In order to explore this, a deeper look is undertaken into the strengths of weaknesses behind both Russian and NATO capabilities and credibility within their given strategies. Furthermore, the primary region which will be explored within the relationship between Russia and NATO is that of the Baltic states, as this is the most likely area which NATO's deterrence strategy will be tested by Russian hybrid Warfare. This exploration will use qualitative studies along with wargaming scenarios which take into account the joint hybrid and conventional nature of Russia's hybrid strategy. Through this analysis, several causes of shortcomings are identified. These causes are the weakness derived from the chosen deterrence theory model undertaken...
|
|
Rakety a radary jako bezpečnostní dilema: případ třetího pilíře americké protiraketové obrany ve střední Evropě
Kantor, Lukáš ; Střítecký, Vít (vedoucí práce)
Rigorózní práce se zabývá někdejším plánem Bushovy administrativy na vybudování tzv. třetího pilíře americké protiraketové obrany v Polsku a v ČR. Na tomto tématu je demonstrována hodnota několika stěžejních konceptů (neo)realistické teorie mezinárodních vztahů. Konkrétně jsou analyzovány typy a fungování bezpečnostních dilemat vyvolaných Bushovým plánem ve vztazích USA-Rusko, USA-Írán a USA-ČR/Polsko. Rigorózní práce dále ilustruje význam souvisejících modalit odstrašení a ukazuje, které státy a jak vyvažovaly USA. Pozornost je věnována i otázce, zda za plánem třetího pilíře stála defenzivně realistická snaha o bezpečnost nebo spíše ofenzivně realistické úsilí o moc a zisk na úkor druhých.
|
|
Nuclear latency and the problem of deterrence
Pažitný, Tomáš ; Ludvík, Jan (vedoucí práce) ; Bahenský, Vojtěch (oponent)
Bc. Tomáš Pažitný Nukleární latence a otázka odstrašení 2020 Abstrakt Hlavním cílem diplomové práce je objasnit reálný vliv latentního nukleárního odstrašení na rozhodnutí upustit od konfliktu. Diplomová práce využívá celou škálu konceptů včetně latentního nukleárního odstrašení, tak, jak je formulováno Matthew Fuhrmannem, aby zjistila, který z těchto faktorů hraje rozhodující roli v odrazení jedné země od útoku na zemi druhou. Vliv jednotlivých konceptů je zkoumán na příkladu dvou historických případových studií, které tvoří hlavní část diplomové práce. První případová studie představuje dvě krize, které se odehrály v 80. letech mezi Pákistánem jako latentním nukleárním státem a Indií jako vyzyvatelem, který byl nakonec od útoku odrazen. Druhá případová studie se věnuje krizi z roku 1965 mezi Pákistánem jako vyzyvatelem a Indií jako latentním nukleárním státem. Tato krize, která nakonec vyústila ve válku, funguje jako kontrolní případová studie. Analýza obou těchto případů odhaluje cenné zjištění ohledně role latentního nukleárního odstrašení a nukleární latence obecně. V rozporu s tím, v co věří zastánci tohoto odstrašení beze zbraní, latentní nukleární odstrašení nebylo hlavní faktorem při zvažování útoku na latentní nukleární stát. Závěry diplomové práce ukazují, že spíše jiné vojenské a nevojenské...
|
|
Efektivní působení práva ve společnosti v behaviorální perspektivě
Bartošová, Iveta ; Urban, Michal (vedoucí práce) ; Agha, Petr (oponent)
Práce se věnuje zkoumání efektivního působení práva ve společnosti. Nejprve ve druhé kapitole stručně shrnuje základní koncepty efektivity práva v teorii práva, sociologii práva a právní filosofii a v krátkosti představuje současnou situaci vyhodnocování efektivity zákonů v české legislativním procesu. Dále vybízí k vyzkoušení psychoterapeutického rozhovoru Benjamina Sellse s Právem k prozkoumání vlastních představ o právu a společnosti. Následně jsou postupně ve třech kapitolách představeny tři základní představy (koncepty) o lidské přirozenosti (antropologický pesimismus, realismus a optimismus). Tyto představy ovlivňují naši vědomou nebo nevědomou volbu nástrojů, které používáme k zajištění efektivity práva. Antropologický pesimismus si typicky volí kontrolu a odstrašení. Antropologický realismus využívá kontrolu a odstrašení cíleně na subjekty, na které nestačí nesilové nástroje - důvěra a respekt. Tyto nástroje - odstrašení, kontrola, důvěra a respekt - jsou následně rozebrány. Předmětem zkoumání jsou především mechanismy působení těchto nástrojů z hlediska reálného lidského chování a reakcí, pomocí výzkumů a experimentů převážně z oblasti sociální psychologie provedených zejména v USA v posledním zhruba půl století. Uvažována jsou také rizika a nepříznivé vedlejší efekty odstrašení a...
|
|
Kriminalita v ČR
Doležalová, Barbora ; Cahlík, Tomáš (vedoucí práce) ; Palanská, Tereza (oponent)
Tato práce analyzuje faktory, ovlivňující kriminalitu v České republice. Kriminalita je součástí naší společnosti již od nepaměti a její důsledky neovlivňují jen oběti, ale také celkovou ekonomiku. Hlavním přínosem této práce je ekonometrická analýza nejnovějších panelových dat z období 2010-2017 na úrovni okresů České republiky, pomocí níž jsme identifikovali faktory a jejich vliv na kriminalitu. Pro přesnější výsledky se v této práci analyzovaly faktory, ovlivňující i jednotlivé trestné činy - loupež, vloupání, znásilnění a vraždu. Analýzou jsme zjistili, že nezaměstnanost má významný vliv na kriminalitu, ale vztah těchto proměnných je negativní. Tento výsledek může být způsoben tím, že se zvýšenou zaměstnaností si lidé více hlídají své věci a pro zločince je těžší páchat trestnou činnost. Pozitivní a významný vztah byl pak zjištěn mezi nezaměstnaností a loupeží. Dále bylo zjištěno, že procentuální zastoupení cizinců v populaci má vliv na loupež a znásilnění, a proto by bylo dobré se soustředit na začlenění cizinců do naší společnosti. Taktéž bylo zjištěno, že nerovnost příjmů má významný pozitivní vztah na znásilnění a pravděpodobnost objasnění kriminality odrazuje zločince od páchání kriminality.
|
|
The change of normative perception and thinking about the Nuclear Sharing within NATO
Kořínek, David ; Ludvík, Jan (vedoucí práce) ; Beneš, Jan (oponent)
Primárním cílem této práce je analyzovat vývoj normativního vnímání a uvažování o jaderných zbraních a jejich sdílení v rámci NATO. V samotném centru zájmu této práce leží koncept sdílení jaderných zbraní Severoatlantické aliance, který však nemůže být zkoumán bez obdobné analýzy zaměřené na vnímání a uvažování o jaderných zbraních samotných. Tato práce je rozdělena do tří kapitol. První kapitola vysvětluje historickou pozici jaderných zbraní v rámci struktur NATO a minulost konceptu jejich sdílení ve vztahu ke Smlouvě o nešíření jaderných zbraní. Taktéž představuje základní teoretickou debatu a definici konceptu. Kapitola dvě pak vysvětluje metodologický rámec práce, popisuje set analyzovaných dokument a pravidla pro jejich kódování. Pro účely této práce jsem se rozhodl použít software pro obsahovou analýzu NVivo 12. Poté následuje kapitola tři, která vizualizuje a vysvětluje výsledky obsahové analýzy zpracované na základě schématu popsaného v kapitole dvě.
|
| |
|
Proč státy vyrábí jaderné zbraně? Aplikace Saganova teoretického konceptu na případ Státu Izrael
Čermáková, Kamila ; Hynek, Nikola (vedoucí práce) ; Ludvík, Jan (oponent)
Rigorózní práce se podrobně zabývá historickým vývojem jaderného programu Státu Izrael od roku 1948 do současnosti a zkoumá motivy, které vedly k rozhodnutí jaderné zbraně získat či jejich arzenál rozvíjet. Nalezené motivy jsou srovnány s teorií Scotta Sagana, který navrhl tři modely ke klasifikaci motivů pro zisk jaderných zbraní. Bezpečnostní model vychází z vlivu jaderných zbraní na posílení bezpečnosti státu, vnitropolitický model vidí jaderné zbraně jako nástroj pro politické zisky a normativní model zdůrazňuje jejich symbolickou hodnotu. V práci vycházím z teze, že mohou být nalezeny i jiné motivy, než které odpovídají modelům Scotta Sagana, či motivy ze dvou nebo více modelů, což by pro platnost Saganovy teorie představovalo výzvu, na jejímž základě by bylo možné navrhnout podněty pro další výzkum. Pro identifikaci nezávislých proměnných, neboli motivů pro izraelský jaderný program, je použita metoda rozbor procesu (process tracing), v jejímž rámci definuji kritické momenty vývoje programu, ze kterých motivy pro zisk jaderných zbraní vychází. V práci se zabývám i izraelskou politikou strategické neurčitosti spočívající v naprosté mlčenlivosti oficiálních zdrojů ohledně jaderného programu, která umožnila zmírnit negativní následky nuklearizace Blízkého východu.
|