|
Objekt metropolitního významu na ulici Benešova v Brně
Uřídilová, Valentýna ; Hybská, Bohumila (oponent) ; Nový, Vítězslav (vedoucí práce)
Koncepce respektuje pokračování pásu parků tzv. Okružní třídy, kde po zbourání hradeb vzniká rozsáhlá parková zeleň. Řešený polyfunkční dům se nachází na konci bulváru Benešova a doplňuje uliční zástavbu jako městotvorný blok. Dům je řešen jako kompaktní hmota, jejíž tvar, velikost a zaoblení reaguje na již stávající budovy. Cílem návrhu bylo propojení ulice Koliště, ulice Benešova a parku. Dům přináší mimo jiné obchodní parter, kterým je možno sestoupit z Benešovy v rámci domu na Koliště. Tento parter a také velkorysé venkovní schodiště pomáhá odstranit bariéru zdi a pomáhá celé území propojit. Svým charakterem a měřítkem je tento dům novodobým přepisem historických paláců.
|
|
Polyfunkční dům, ulice Přístavní, Praha 7
Degr, Luboš ; Sedlák, Radek (oponent) ; Beneš, Petr (vedoucí práce)
Předmětem této diplomové práce je novostavba polyfunkčního domu v Praze Holešovicích. Stavební pozemek je mírně svažitý, na dům bude navazovat bloková zástavba. Objekt tvoří sedm podlaží. V podzemní podlaží jsou technické prostory a hromadné garáže. V přízemí jsou dva obchodní prostory a recepce. V druhém až pátém podlaží jsou kancelářské prostory. V posledním podlaží je střešní byt s terasami. Objekt je navržený jako železobetonový monolitický skelet doplněný o obvodové stěny a stěny tvořící prostor jádra. Jádro tvoří osobní výtah a dvouramenné schodiště. Stropní desky tvoří spojitá železobetonová deska s hlavicemi. Fasádu objektu tvoří kamenný obklad členěný pilastry. Střena v úrovni bytu je tvořena terasou se zahradní úpravou. Přízemí domu tvoří výlohy obchodů se slunolamy. Veškeré konstrukce odpovídají platným normám ČSN.
|
|
Poustevnická kolonie
Jakubcová, Eva ; Plaček, Miroslav (oponent) ; Donaťáková, Dagmar (vedoucí práce)
Tento stavební záměr je zasazen ve východní části kraje Vysočina a zpracovává poustevnickou kolonii. Účelem poustevnické kolonie je zajistit jednak ubytování pro ženy žijící trvale v této oblasti a též nabídnout možnost občasné relaxace lidem žijícím v klasické občanské zástavbě. Cílem projektu je dotvořit celou kolonii, tedy zbývající dvě poustevny a kapli. Poustevna je jednopodlažní objekt určený pouze pro jednoho člověka. Návrh nosného pláště pousteven je různého materiálového řešení (dřevostavba a zděný systém), přičemž pohledová konstrukce všech objektů má jednotný ráz. Kaple pak je kombinací kamene a dřeva. Bude sloužit výhradně pro potřeby kolonie. Účelem je co nejméně narušit ráz krajiny.
|
| |
|
Rodinný dům
Mikuš, Martin ; Vávra, Petr (oponent) ; Vajkay, František (vedoucí práce)
Práca sa zaoberá návrhom rodinného domu pre 2 dospelé osoby s 2 deťmi v oblasti Nové Domky pri Jihlave, na ktorý boli použité prírodné stavebné materiály. Miesto betónu či tehly boli využité materiály ako slama, kameň, drevo, hlina, konope či ovčia vlna. Ďalej práca rozoberá spôsoby vedenie vody a elektriky či možnosti vykurovania objektu. Riešené sú i možnosti využitia prírodných zdrojov energie alebo druhy ekologického spracovania odpadu. V závere práce sa nachádza i finančné porovnanie stavby z prírodných stavebných materiálov oproti stavbe z priemyselne vyrábaných stavebných materiálov.
|
| |
|
Jízdárna Lipůvka
Rohrerová, Aneta ; Kunc, Petr (oponent) ; Myslín, Jiří (vedoucí práce) ; Skála, Jiří (vedoucí práce)
Bakalářská práce byla zpracována jako projekt pro provedení stavby na základě ateliérové práce z 2. ročníku. Jízdárna Lipůvka je komplex tří objektů sestávajících z penzionu, jízdní haly a koňských stájí. Areál je situován v nezastaveném území na okrajové části Lipůvky v okrese Blansko. Celý objekt je řešen bezbariérově. Projektová dokumentace zahrnuje dvoupodlažní budovu penzionu s restaurací. Konstrukční systém sestává ze stavebního systému POROTHERM s kontaktním zateplovacím systémem firmy ISOVER. Střecha je tvořena lepenými vazníky se lehkou střešní plechovou krytinou firmy LINDAB. Založení objektu je řešeno převážně pomocí železobetonových pásů, místy pomocí železobetonových patek. Objekt je situován na ose sever-jih. Architektonický výraz navazuje na zemědělské využití.
|
| |
|
Materiálový rozbor přírodního kamene – opuky – exaktními laboratorními metodami jako nástroj ke stanovení zdrojové oblasti
Přikryl, Richard ; Šťastná, Aneta ; Přikrylová, Jiřina ; Zamrazilová, Lenka ; Weishauptová, Zuzana
Metodika se zabývá hlavními postupy a analytickými rozbory, které lze využít k petrografickému popisu opuk, který poté slouží k určování jejich provenience. V metodice je diskutován rozsah použití jednotlivých metod pro popis opuk a současné možnosti jejich petrografické klasifikace. Metodika je určena pro oblast památkové péče, která využívá výsledků materiálových rozborů objektů kulturního dědictví – sochařských výtvarných děl, architektonických prvků a staveb, zhotovených z opuky. Výsledky, dosažené pomocí postupů, navržených v této metodice by měly přispět: (1) ke zpřesnění znalostí o materiálu; (2) ke sjednocení postupů, používaných při klasifikaci opuk; (3) k nalezení zdrojové lokality či alespoň oblasti, z níž byl přírodní kámen (opuka) odebírán; (4) k hledání vhodného náhradního typu opuky při nutnosti výměny; (5) k poznání vhodných postupů při restaurování objektů z opuky. Oblast využití této metodiky je tedy při předrestaurátorských materiálových průzkumech památek, na nichž byl použit příslušný typ přírodního kamene, tedy opuka. Předložená metodika je určena širšímu okruhu specialistů, kteří se podílejí na předrestaurátorských materiálových průzkumech památek, nebo rozbor zadávají, či výsledky průzkumu potřebují pro volbu vhodné strategie restaurování. Metodika byla certifikována dne 28. 5. 2015, Osvědčení č. 33 (č.j. MK 3363/2015 OVV; sp. zn. MK-S 115/2015 OVV).
Plný text: PDF; PDF
|
|
Moderní sakrální architektura
PODROUŽKOVÁ, Petra
Práce se zabývá evropskou sakrální architekturou 20. a 21. století. Konkrétně se jedná o stavby židovské, římskokatolické a islámské. Ve druhé části jsou stavby jednotlivých náboženství uvedeny do historického kontextu, zároveň jsou zmíněny jejich funkce, znaky a typologie. Na tomto základě pak třetí část u každého náboženství uvádí reprezentativní vzorek zásadních moderních sakrálních staveb, vždy s okolnostmi jejich vzniku, popisem urbanistického zakomponování v konkrétní lokalitě a architektonického řešení, uspořádání interiéru a případně použití speciálních technologických postupů při jejich výstavbě. Ve čtvrté části je provedeno vzájemné srovnání staveb jednotlivých náboženství a zhodnocení vývoje moderní evropské sakrální architektury. Všímá si též funkce a využití světla a uvádí z tohoto hlediska některé výjimečné stavby. Závěrečná, pátá část se pokouší odpovědět na otázku, jak by měl vypadat moderní chrám.
|