|
Téma uprchlictví v denících Mladá fronta Dnes a v Hospodářských novinách
ANDĚL, Marek
Nejvýznačnější mediální událostí roku 2015 v českých médiích byla migrační krize, alespoň počtem četnosti příspěvků. Téma bude představeno pohledem konceptu rámování. Příspěvek se pokusí popsat fenomén získávání podílu na mediálním trhu prezentací uprchlické krize jako mediálního spektáklu. Ve své bakalářské práci se autor pokusí analyzovat téma "uprchlická krize" v tištěné verzi deníku Mladá fronta Dnes a v Hospodářských novinách. Autor se pokusí srovnat, jakým způsobem z hlediska četnosti oba deníky informovaly o uprchlické krizi v roce 2015. Autor bude aplikovat koncept rámování právě na tyto zvolené deníky. Přesně určí a vysvětlí jím zvolené sledované období v denících a popíše zvolené metody, tedy zejména zmíněný koncept rámování.
|
|
Vliv multikulturalismu na organizace občanské společnosti
Michalíková, Lenka ; Moree, Dana (vedoucí práce) ; Navrátil, Jiří (oponent)
Diplomová práce zjišťuje, jak nestátní neziskové organizace zabývající se migranty (NNO) do jeho používání. Do práce byla zahrnuta rovněž perspektiva zástupců státní správy, kteří by dle teorie vzájemné závislosti mohli mít významný vliv na vnímání a používání výrazu multikulturalismus ze strany NNO. Dále se práce věnuje hodnocení spolupráce mezi NNO a v němž navazuje na vybrané diplomové práce z Katedry studií občanské společnosti. Během sběru dat vypukla tzv. uprchlická krize, jejíž možný efekt na zkoumanou problematiku je také součástí práce. Stěžejní část práce tvoří kvalitativní výzkum, který byl den metodou polostrukturovaných rozhovorů a byl doplněn obsahovou analýzou dokumentů NNO a státní správy.
|
|
Obraz České republiky na stránkách německých deníků v kontextu evropské migrační krize
Křížková, Veronika ; Emler, David (vedoucí práce) ; Šafařík, Petr (oponent)
Práce zjišťuje, jaký obraz utvářejí německá média o České republice v kontextu evropské migrační krizi. Za tímto účelem byly zkoumány příspěvky tří německých deníků z let 2015 a 2016. Výzkum byl prováděn na 186 článcích pomocí kvantitativní obsahové analýzy a metody konstantní komparace. Provedeným výzkumem byla získána konkrétní data a zjištěno, v jakých obdobích a v jakých souvislostech média o České republice píší. Česká republika je v kontextu evropské migrační krize vnímána z evropské perspektivy a je zobrazována zejména společně s ostatními státy Visegrádu. Z důvodu nesouhlasu s evropským řešením krize prostřednictvím závazných kvót, prosazovaným Německem, je Česká republika znázorňována spíše negativně a označována jako nesolidární. Zpravodajství německých médií o České republice je také silně politizováno a personifikováno. Výsledky práce mohou poskytnout představu o vnímání pozice České republiky během evropské migrační krize Německem a přispět také k dalšímu výzkumu tohoto aktuálního tématu.
|
|
Anti-islámská hnutí ve východním Německu: PEGIDA a její vývoj
Mojžíš, Radek ; Emler, David (vedoucí práce) ; Handl, Vladimír (oponent)
Tato magisterská práce se zabývá vývojem protestního hnutí PEGIDA, které bylo založeno 11. října 2014 v Drážďanech. To na pravidelně konaných demonstracích hlasitě vystupuje proti islamizaci Německa a kritizuje politickou situaci země. V dobách své největší popularity dokázalo přilákat tisíce lidí. V současnosti se jeho význam stále snižuje. Cílem je proto popsat vývoj hnutí a charakteristiky. Práce je rozdělena do čtyř okruhů. První z nich se zabývá vývojem v Sasku, druhý přináší periodizaci vývoje hnutí a jeho programatiku. Zabývá se také vztahem k populistické Alternative für Deutschland (AfD), který se z vzájmené animozity proměnil až k otevřené spolupráci. PEGIDA vznikla jako skupina na Facebooku, následující okruh se proto zabývá hnutím na internetu. Pomocí analytických nástrojů Google Trends a Fanpage Karma sleduje vývoj online: klesající četnost vyhledávání na Google. Původní facebookový profil PEGIDY byl zrušen a hnutí se z toho nikdy plně nevzpamatovalo. Současný počet fanoušků je tak zlomkem z období největší popularity. Poslední kapitola vychází ze studií provedených mezi demonstranty zkoumající mimo demografických údajů i jejich názory na fungování demokracie a politiku. Z nich vyplývá, že většina Pegidistů nevěří politické reprezentaci. Stagnace se projevila i na demonstracích: počet...
|
|
Fenomén uprchlictví a možnosti jeho využití v interaktivní výuce
ŠONKOVÁ, Eva
Předkládaná diplomová práce je zaměřena na fenomén uprchlictví a jeho zařazení do problematiky mezinárodní migrace jako takové, přičemž zájem je upírán zejména k imigraci ze třetích zemí do Evropské unie s akcentací na Českou republiku. V tomto kontextu je pojednáno o příčinách vzrůstající tendence počtu žadatelů o mezinárodní ochranu a ekonomických migrantů, ale zároveň také o odezvách, které tato skutečnost vyvolává. Pro přiblížení charakteru multietnického soužití v české společnosti jsou na jedné straně uvedena sekundární empirická data nastiňující současnou situaci vztahu majority k etnické a národností pluralitě vzhledem k uprchlické krizi, a determinanty působící na utváření rozličných postojů obyvatelstva na straně druhé. V neposlední řadě je prostor ponechán vybraným metodám interaktivní výuky a na nich založeném didaktickém materiálu, jenž je využitelný při vyučování kontroverzního tématu uprchlictví v hodinách výchovy k občanství.
|
|
Udržitelnost německého ekonomického modelu v globálních politických změnách: migrace jako výzva nebo příležitost
Lacová, Lucia ; Neumann, Pavel (vedoucí práce) ; Novotná, Markéta (oponent)
Tato diplomová práce je věnovaná opisu německé ekonomiky v posledních dekádách zahrnující sjednocení Německa a zavedení eura. Práce vymezuje základní rysy německého ekonomického modelu a identifikuje nejdůležitější ekonomické a politické selhání jako i úspěchy své vlády. Důležitou součástí jsou důsledky zavedení eura a následné zvýšení konkurenceschopnosti německé ekonomiky na úkor ostatních členů eurozóny. Hlavní část závěrečné práce zkoumá ekonomickou udržitelnost německého ekonomického modelu v kontextu současné evropské uprchlické krize. Tato práce se zaměřuje především na výzvy a příležitosti vyplývající z měnícího se globálního prostředí a zkoumá změnu populačních trendů v Německu a možné scénáře, které mohou imigranti způsobit. Tato práce hledá příležitosti, jak může změnit německý ekonomický model směrem k lepší udržitelnosti.
|
|
The impact of the so called Islamic State on Italy
Császtová, Bibiána ; Eichler, Jan (vedoucí práce) ; Dubský, Zbyněk (oponent)
Cílem této práce bylo pomocí dedukce zjistit existenci a velikost vlivu tzv. Islámského státu na Itálii. Tzv. Islámský stát je momentálně jedním z největších problémů mezinárodních vztahů. Práce předpokládala, že díky své důležité geopolitické poloze, je Itálie ovlivněna hrozbou tzv. Islámského státu. Sekundárním cílem bylo zvýšení povědomí o této problematice, protože celý svět je zaměřen na jiné státy, jako například na Německo. Výsledkem práce bylo nalezení dvou hlavních vlivů. A to uprchlickou krizí a fenomén zahraničních bojovníků. Zároveň práce předkládá řešení na tyto problémy.
|
|
Migration crisis in years 2015 a 2016: National interest as the basic pillar of attitude towards migration in Hungary and Slovak Republic
Korcsogová, Lucia ; Novotná, Markéta (vedoucí práce) ; Werner, Jan (oponent)
Bakalářská práce se zabývá azylovou politikou v Evropské unii, resp. v Maďarsku a Slovenské republice v průběhu uprchlické krize, v letech 2015 a 2016. V první části, jakožto teoretickém východisku práce, je používána definice národního zájmu Petra Kratochvíla. Jsou vymezeny nejpoužívanější pojmy azylové politiky a změny v azylové politice a v migračních trendech v Maďarsku a v Slovenské republice po vstupu do Evropské unie a do Schengenského prostoru. Dále je na vybraných událostech analyzován postoj maďarské a slovenské vlády ohledně uprchlické krize, a zda je jejich záměry možné považovat za národní zájem podle uvedených kritérií. Vybraní události jsou odmítání přijímání uprchlíků podle povinných kvót, vypsání referenda proti přijímání azylantů a reakce na kritiky mezinárodních organizací.
|
|
The Establishment and Development of Asylum Policies in East Central Europe
Hoffstädt, Jord Malte ; Vykoukal, Jiří (vedoucí práce) ; Najšlová, Lucia (oponent)
Tato práce přispívá k širšímu porozumění slovenské, české, maďarské a polské politiky vůči uprchlíkům a jejich kritického postoje, který tyto středovýchodní evropské státy v rámci uprchlické krize zaujímají v Bruselu. Na základě zkoumání vývoje uprchlické politiky od 90. let 20. století až do prvního desetiletí 21. století tato práce ukáže, že státy aliance V4 v prvních letech transformace velkoryse přispěly k mezinárodní ochraně uprchlíků. Vyjednávací rozhovory těchto zemí s EU v pozdních 90. letech a prudký nárůst žadatelů o azyl v uprchlické politice vyvolaly četné změny, především přesnější definování práv žadatelů o azyl a uprchlíků, ale i snížení míry přiznání ochrany. Vstup do Evropské unie měl za následek přijetí úplnější a obsáhlejší azylové politiky v souladu se společným evropským azylovým systémem (SEAS). Státy V4 zastávaly spíše restriktivní výklad SEAS, což lze vysvětlit tlakem společného evropského azylového systému na státy na vnějších hranicích EU a nižší ekonomickou schopností ubytovat velké množství uprchlíků. Poslední vývoj je výsledkem politického zneužívání problému uprchlické krize v rámci euroskepticismu, jenž v regionu panuje.
|
|
Securitization of Immigration and Multiculturalism: The Case Study of Germany
Nguyen, Van Anh ; Šánová, Lucie (vedoucí práce) ; Kučera, Tomáš (oponent)
Cílem této práce je analýza procesu sekuritizace imigrace a multikulturalismu v rámci migračních, imigračních a integračních politik v případové studii státu Německa. S použitím teorie sekuritizace a jejímu propojení s imigrací budu argumentovat, že německé vlády vnímají imigraci jako bezpečnostní hrozbu státu jakožto i hrozbu vůči její národní identitě. První vládou, které se věnuji, je kabinet Gerharda Schröder mezi lety 1998 a 2005, která se jako první snažila o změnu německé romantizované představě o sobě jako o etnickém národě potomků prohlášením, že "Německo je zemí přistěhovalců." Druhá vláda, kterou analyzuji, je kabinet Angely Merkelové a to v rámci současné migrační krize (9/2015 - 11/2016). Postoj její vlády je označován jako "Wilkommenskultur" anebo česky "vítací kultura." Nicméně, v mé diplomové práci argumentuji, že v obou případech je imigrace i multikulturalismus spojován s bezpečnostními otázkami. V tomto smyslu jsou i imigranti vnímání jako hrozbu pro německou státní bezpečnost i její národní identitu.
|